title: A Bizottság (EU) 2015/82 végrehajtási rendelete ( 2015. január 21. ) az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat nyomán a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára vonatkozóan végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az 1225/2009/EK rendelet 11. cikke (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatokról

text:
               22.1.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 15/8

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/82 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. január 21.)
   az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat nyomán a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára vonatkozóan végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az 1225/2009/EK rendelet 11. cikke (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatokról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, valamint 11. cikke (2), (3) és (5) bekezdésére,
   mivel:
   1.   ELJÁRÁS

   1.1.   Hatályos intézkedések

               (1)

               Dömpingellenes vizsgálat (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) lefolytatását követően a Tanács az 1193/2008/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a jelenleg a 2918 14 00 és az ex 2918 15 00 KN-kód alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalaira (a továbbiakban: az eredeti intézkedések). Az intézkedések 6,6 % és 42,7 % közötti mértékű értékvám formáját öltötték.

               (2)

               A 2008/899/EK határozattal (3) az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) elfogadta hat kínai exportáló gyártó (köztük az exportáló gyártók egy csoportja) és a Kínai Fém-, Ásvány- és Vegyianyag-Importőrök és -Exportőrök Kereskedelmi Kamarája által együttesen az árra vonatkozóan felajánlott kötelezettségvállalásokat.

               (3)

               A 2012/501/EU határozattal (4) a Bizottság visszavonta az exportáló gyártók egyike – nevezetesen a Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (a továbbiakban: Laiwu) – által felajánlott kötelezettségvállalás elfogadását.

         1.2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

               (4)

               Az eredeti intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (5) közzétételét követően a Bizottsághoz 2013. augusztus 2-án kérelem érkezett az intézkedéseknek a rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálata iránt. A kérelmet az SA Citrique Belge és a Jungbunzlauer Austria AG (a továbbiakban: kérelmezők) nyújtották be a citromsav uniós termelésének 100 %-át képviselő gyártók nevében.

               (5)

               A kérelem alapjául az szolgált, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az európai uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.

         1.3.   Részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem

               (6)

               A kérelmezők az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti, a dömping vizsgálatát a Laiwu-ra korlátozó részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmet is benyújtottak. A kérelmezők meggyőző bizonyítékot szolgáltattak arra vonatkozóan, hogy a legutóbbi vizsgálati időszak óta a Laiwu megnövelte gyártási kapacitását, és bővítette termékválasztékát.

               (7)

               Tekintettel arra, hogy a Laiwu az eredeti vizsgálatban piacgazdasági elbánásban részesült, a kérelmezők a dömpingkülönbözet kiszámítását – a reprezentatív belföldi értékesítés állítólagos hiánya miatt – a Kínára vonatkozó, számtanilag képzett rendes érték (gyártási, értékesítési, általános és igazgatási költségek, illetve nyereség) és a Laiwu uniós exportárainak összehasonlítására alapozták. Számításuk alapján a dömpingkülönbözet nagyobbnak tűnt, mint a hatályos intézkedések mértéke. Ez alapján a kérelmezők azt állították, hogy az intézkedéseknek a jelenlegi, a korábban megállapított dömping mértékén alapuló szinten történő folytatólagos alkalmazása nem lenne elegendő a dömping káros hatásainak ellentételezéséhez. A kérelmezők azt állították továbbá, hogy a Laiwu feltehetőleg már nem jogosult a piacgazdasági elbánásra.

         1.4.   Hatályvesztési felülvizsgálat és időközi felülvizsgálatok megindítása

               (8)

               2013. november 30-án a Bizottság dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: az érintett ország vagy Kína) származó citromsav Unióba irányuló behozatala tekintetében, és az eljárás megindításáról szóló értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában
                   (6) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés). Az eljárás a következőket foglalta magában:

                           —

                           az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján indított hatályvesztési felülvizsgálat,

                           —

                           az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján indított, a Laiwu által megvalósított dömping vizsgálatára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat,

                           —

                           az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján a Bizottság kezdeményezésére indított, az intézkedések formájának vizsgálatára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat, valamint

                           —

                           az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján a Bizottság kezdeményezésére indított, a kár vizsgálatára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat.

         1.5.   Érdekelt felek

               (9)

               Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság arra kérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a kérelmezőket, az ismert exportáló gyártókat, a kínai hatóságokat, az ismert importőröket és felhasználókat a felülvizsgálatok megindításáról, és felkérte őket az azokban való részvételre. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik országként (a továbbiakban: analóg ország) Kanadát tervezi figyelembe venni. Ennek megfelelően a Bizottság kanadai gyártókat is tájékoztatott az eljárás megindításáról, és felkérte őket a részvételre.

               (10)

               Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.

         1.6.   Mintavétel

               (11)

               A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban az exportáló gyártók és az importőrök körében mintavételt végezhet.

         1.6.1.   Mintavétel az importőrök körében

               (12)

               A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság arra kérte a független importőröket, hogy közöljék az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat.

               (13)

               Hat független importőr nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság az Unióba irányuló import legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján három független importőrt vett fel a mintába. Az alaprendelet 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság valamennyi érintett és ismert importőr véleményét kikérte a minta kiválasztásáról. Egyikük sem nyújtott be észrevételeket.

         1.6.2.   Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

               (14)

               A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság valamennyi kínai exportáló gyártót arra kért, hogy közölje az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. A Bizottság ezenkívül arra kérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió melletti képviseletét, hogy amennyiben vannak a vizsgálatban való részvétel iránt esetlegesen érdeklődő más exportáló gyártók, nevezze meg azokat és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot.

               (15)

               Az érintett ország kilenc exportáló gyártója – amelyek közül kettő kapcsolatban áll egymással – nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Tekintettel az eset összetettségére és az érintett ágazat szerkezetére, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nem volt szükség mintavételre. Az exportáló gyártók egyike sem tett észrevételt a mintavétellel kapcsolatban. A kilenc exportáló gyártó közül hét nyújtotta be válaszait a kérdőívre, kettő pedig visszavonta együttműködési szándékát.

         1.7.   Piacgazdasági elbánás kérelmezése

               (16)

               Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjával összhangban a Bizottság elküldte a Laiwu-nak a piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapot.

         1.8.   A kérdőívre adott válaszok

               (17)

               A dömping folytatódása, illetve megismétlődése valószínűségének felmérése céljából a Bizottság kérdőíveket küldött a hét együttműködő exportáló gyártónak. A hét exportáló gyártó elküldte válaszait. A Bizottság külön kérdőívet küldött a Laiwu-nak, hogy felmérje a dömpinget érintően megváltozott körülmények tartósságát. A vállalat elküldte válaszát.

         1.9.   Ellenőrző látogatások

               (18)

               A Bizottság beszerezte és ellenőrizte mindazon információkat, melyeket a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek meghatározása szempontjából szükségesnek tartott. A következő vállalatok telephelyén került sor az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásra:
               a)   uniós gyártók:

                           —

                           S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, Belgium,

                           —

                           Jungbunzlauer Austria AG, Bécs, Ausztria,

                           —

                           Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Németország.

                     b)   importőrök:

                           —

                           Azelis SA, Luxembourg, Luxemburg,

                           —

                           RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Németország.

                     c)   felhasználók:

                           —

                           Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Franciaország,

                           —

                           Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Svájc,

                           —

                           Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Hollandia.

                     d)   kínai exportáló gyártók:

                           —

                           Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu,

                           —

                           Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu,

                           —

                           RZBC Group, Rizhao,

                           —

                           Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang.

                     e)   az analóg országban működő gyártók:

                           —

                           Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Kanada.

         1.10.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

               (19)

               A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2012. október 1. és 2013. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2010. január 1. és a felülvizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

         2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

   2.1.   Az érintett termék

               (20)

               Az érintett termék a jelenleg a 2918 14 00 és az ex 2918 15 00 KN-kód alá tartozó, Kínai Népköztársaságból származó citromsav (ideértve a trinátrium-citrát dihidrátot is).

               (21)

               A citromsavat széles körben, például italokban, ételekben, tisztítószerekben, kozmetikumokban és gyógyszerekben használják savanyítószerként és pH-szabályozóként. Fő nyersanyagai a következők: cukor/melasz, tápióka, kukorica vagy (gabonafélékből nyert) glükóz, valamint a szénhidrátok merítéses, mikrobiális fermentációjához szükséges különböző anyagok.

         2.2.   A hasonló termék

               (22)

               A vizsgálat azt mutatta, hogy a következő termékek ugyanazon fizikai, kémiai és műszaki alaptulajdonságokkal rendelkeznek, továbbá alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

                           1.

                           az érintett termék;

                           2.

                           a Kínai Népköztársaságban gyártott és a kínai belföldi piacon értékesített termék;

                           3.

                           az analóg ország Kanadában gyártott és a kanadai belföldi piacon értékesített termék; valamint

                           4.

                           az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített termék.

               (23)

               A Bizottság döntése értelmében ezért az említett termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló termékek.

         3.   DÖMPING

   3.1.   A dömping folytatódásának a hatályvesztési felülvizsgálat keretében megállapított valószínűsége

               (24)

               Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy folyamatban van-e dömping, illetve hogy a Kínából származó behozatalra vonatkozó hatályos intézkedések esetleges hatályvesztése után valószínűsíthető-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése.

         3.1.1.   Rendes érték

   —   Analóg ország

               (25)

               Mivel Kína nem minősül piacgazdasággal rendelkező országnak, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országra vonatkozó árak alapján állapították meg. E célból egy analóg országot kellett kiválasztani (lásd a fenti (9) preambulumbekezdést).

               (26)

               Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy megfelelő analóg országként Kanadát tervezi figyelembe venni, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket erre vonatkozóan. Egyikük sem nyújtott be észrevételeket.

               (27)

               Az eredeti vizsgálat során Kanada volt az analóg ország. Mivel az együttműködésre hajlandó kanadai vállalat volt a citromsav egyetlen kanadai gyártója, és kapcsolatban állt a panaszos gyártók egyikével, a Bizottság megvizsgálta az együttműködés további lehetőségeit más ismert gyártó országok, így például az Egyesült Államok, Brazília, Thaiföld és Ukrajna tekintetében. Egy brazil és egy thaiföldi vállalat hajlandónak mutatkozott ugyan együttműködni, de végül nem küldték el válaszaikat a kérdőívre. Kizárólag a citromsav egyetlen kanadai gyártója közölte a kért információkat.

               (28)

               Az Egyesült Államokkal, Brazíliával, Thaifölddel és Ukrajnával ellentétben Kanadában semmilyen dömpingellenes vám nincs hatályban a citromsavra vonatkozóan. Másrészről a szerződéses vámtétel mértéke 0 % (7).

               (29)

               A Bizottság megállapította, hogy mivel a kanadai piacon szabad verseny van, Kanada az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti megfelelő analóg országnak minősül. A Bizottság a rendes értéket a kanadai gyártó független vevők részére történő belföldi értékesítései alapján állapította meg.

               (30)

               Az egyik terméktípust nem gyártották és nem értékesítették az analóg országban, következésképp ezen terméktípus tekintetében nem lehet összehasonlítást végezni a Kínában gyártott és az Unióba exportált termékkel. Ebből kifolyólag ezen terméktípus rendes árát az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban, az analóg országbeli gyártónak a hasonló termékre vonatkozó, értékesítési, általános és igazgatási költségekkel valamint nyereséggel növelt gyártási költségei alapján kellett kiszámítani.

         3.1.2.   Exportár

               (31)

               Az exportárat a Bizottság a független uniós vevők által ténylegesen kifizetett vagy fizetendő ár alapján határozta meg. A Laiwu kivételével az együttműködő exportáló gyártók mindegyike közvetlenül exportált az Unióba a kötelezettségvállalás feltételeinek megfelelően.

         3.1.3.   Összehasonlítás

               (32)

               A Bizottság a rendes értéket és az együttműködő exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze.

               (33)

               Amennyiben a tisztességes összehasonlítás érdekében szükséges volt, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Kiigazításokat végeztek a szállítás, a biztosítás, a kezelés, a rakodás és a járulékos költségek, a csomagolás, a hitelek és a jutalékok tekintetében.

         3.1.4.   Dömpingkülönbözet

               (34)

               A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban az együttműködő exportáló gyártók esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó, analóg országbeli rendes értékének súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

               (35)

               Ez alapján a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet a felülvizsgálati időszakban akár 38 %-ot is elérhetett.

               (36)

               Az együttműködés magas szintű volt, mivel a felülvizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártók kivitele tette ki az Unióba irányuló export szinte egészét.

               (37)

               A számítás dömpinget mutatott még a kötelezettségvállalások hatálya alatt álló exportáló gyártók esetében is. Meg kell említeni, hogy a kötelezettségvállalásokban rögzített minimális importárat a kárt nem okozó ár (az alacsonyabb vám szabálya) alapján állapították meg, így a kötelezettségvállalások nem szüntették meg teljesen az eredeti vizsgálatban megállapított dömpinget.

         3.2.   A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén

   3.2.1.   A dömping folytatódásának valószínűsége

               (38)

               Az exportárak megállapításával összefüggésben a mostani vizsgálat annak megállapítására irányult, hogy fennáll-e a dömping folytatódásának valószínűsége. Az exportárak megállapítása nem korlátozódhat az exportőrök múltbeli magatartásának vizsgálatára, hanem vizsgálni kell az exportárak valószínűsíthető jövőbeni alakulását is. Más szóval meg kell határozni, hogy a múltbeli exportárak szolgálhatnak-e a jövőbeni valószínű exportárak megbízható jelzésére. Ezzel összefüggésben a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy öt vállalat exportál az Unióba kötelezettségvállalások feltételei szerint. A Bizottság így megvizsgálta, hogy ezen kötelezettségvállalások megléte befolyásolta-e a múltbeli exportárakat, és ezáltal nem váltak-e azok megbízhatatlanná a jövőbeli exportőri magatartás megállapítása szempontjából.

               (39)

               Annak megvizsgálása érdekében, hogy az Unióba irányuló export árai megbízhatók-e, illetve a hatályos kötelezettségvállalásokra való tekintettel az Unióba irányuló export árait a kötelezettségvállalások szerinti minimális importárhoz viszonyítva vizsgálták meg. Valójában arról kellett megbizonyosodni, hogy az Unióba irányuló export árait elsősorban a kötelezettségvállalásokban rögzített minimális importár miatt határozták-e meg egy bizonyos szinten, illetve hogy ebből kifolyólag az exportárak fenntarthatók voltak-e vagy sem. Ennek megállapításához a Bizottság azt mérlegelte, hogy az egyes vállalatok szintjén a súlyozott átlagot alapul véve az Unióba irányuló export árai jelentősen meghaladták-e a minimális importárat vagy sem. A Bizottság azt is számításba vette, hogy ezek az árak miként viszonyultak a harmadik országokba irányuló export áraihoz.

               (40)

               Az Unióba irányuló export átlagárai a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó vállalatok mindegyike esetében a minimális importár szintjén voltak. Ezenfelül az Unióba irányuló exportra alkalmazott áraik jelentősen meghaladták a harmadik országokba irányuló export árait. Következésképp nagyon valószínű, hogy kötelezettségvállalások hiányában az Unióba irányuló export árai a más harmadik országokba irányuló export áraihoz közelítenének.

               (41)

               A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a kötelezettségvállalás hatálya alatt álló vállalatok által a felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló exportra alkalmazott árakat a kötelezettségvállalások befolyásolták, így a hatályvesztési felülvizsgálat keretében ezek az exportárak nem tekinthetők elég megbízhatónak annak eldöntéséhez, hogy a dömping folytatódni fog-e.

               (42)

               A kínai exportáló gyártókra vonatkozó megbízható exportár hiányában a kötelezettségvállalások megléte miatt ebben az esetben a Bizottság egy másik lehetőséget is számításba vett az exportár megállapítására annak érdekében, hogy megvizsgálja, valószínűsíthető-e a dömping folytatódása. Tekintettel arra, hogy az együttműködő exportáló gyártók a világpiacon értékesítettek citromsavat, a Bizottság megvizsgálta, hogy az összes többi harmadik ország által a felülvizsgálati időszakban fizetett vagy fizetendő exportárak dömpingárak voltak-e.

               (43)

               A Bizottság ezeket az exportárakat az analóg országra vonatkozóan megállapított rendes értékkel hasonlította össze (lásd a fenti (26) és az azt követő preambulumbekezdéseket). Az így megállapított dömpingkülönbözetek 43 % és 85 % között vannak. Ezek a dömpingkülönbözetek magasabbak, mint a felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló export árai alapján megállapítottak (lásd a fenti (36) preambulumbekezdést).

         3.2.2.   Gyártási kapacitás és fogyasztás az érintett országban

               (44)

               A felülvizsgálati kérelemben a kérelmezők úgy becsülték, hogy a Kínai Népköztársaságban a citromsav tekintetében fennálló kihasználatlan gyártási kapacitás nagyobb, mint a citromsav iránti éves uniós összkereslet. A gyártási kapacitást 1 800 000 tonnára becsülték. A Bizottság véleménye szerint a kérelmezők túlbecsülték a kapacitásfelesleget.

               (45)

               Mindazonáltal a vizsgálat azt mutatta, hogy a kínai exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek. Az együttműködő kínai exportáló gyártók kapacitásfeleslege körülbelül 192 000 tonnát tesz ki, ami az uniós fogyasztás mintegy 41 %-ának felel meg.

               (46)

               Emellett egy, a vizsgálat során különböző felek által hivatkozott ágazati tanulmány – IHS Vegyipari Gazdasági Kézikönyv (8) – becslése szerint a Kínában meglévő teljes éves kapacitás 2012-ben sokszorosan meghaladta az uniós piacra jellemző összfogyasztást. A Kínai Népköztársaság „2012-ben a világpiaci termelés 59 %-át, a világpiaci kapacitás 69 %-át, a világpiaci export 74 %-át és a világpiaci fogyasztás 12 %-át adta” (9). Ezek az adatok arra utalnak, hogy Kína összességében jelentős gyártási kapacitással rendelkezik.

               (47)

               Jóllehet a kínai fogyasztás várhatóan növekedni fog, az IHS Vegyipari Gazdasági Kézikönyvének becslése szerint az éves teljes kínai fogyasztás messze elmarad az uniós piacra jellemző fogyasztástól. A 2018-ig várható növekedés nem fogja meghaladni az uniós fogyasztás jelenlegi szintjét.

               (48)

               Ezek az adatok megerősítik, hogy a kínai termelés és gyártási kapacitás elsősorban exportpiaci igények kielégítésére irányul.

         3.2.3.   Az uniós árak és az érintett ország árai közötti kapcsolat

               (49)

               A vizsgálat során a citromsav árára vonatkozóan begyűjtött adatok szerint a kínai belföldi árak körülbelül 48 %-kal voltak alacsonyabbak az uniós piac egészére vonatkozó áraknál.

               (50)

               Az uniós piac így vonzó exportpiac marad a kínai exportáló gyártók számára.

         3.2.4.   A harmadik országokra és az uniós piacra érvényes árak közötti kapcsolat

               (51)

               A felülvizsgálati időszak folyamán a harmadik országokra érvényes árak átlagosan 40 %-kal alacsonyabbak voltak az uniós áraknál.

               (52)

               Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kínai exportőrök az árakon keresztül erősen ösztönözve lennének arra, hogy kivitelüket áttereljék az Unió felé.

               (53)

               Ezt a következtetést megerősíti továbbá a Laiwu által az Unióba irányuló exportra alkalmazott árak szintje, valamint a Laiwu által az Unióba irányuló, illetve a harmadik országokba irányuló exportra alkalmazott árak közötti különbség is.

               (54)

               A vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló, korlátozott mennyiségű exportjának alacsony árai szintén alátámasztják a fenti következtetést.

         3.2.5.   Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségéről

               (55)

               A teljes (a kihasználatlan kapacitást is magában foglaló) kínai gyártási kapacitásnak az uniós piachoz viszonyított mérete arra enged következtetni, hogy az Unióba irányuló export valószínűleg növekedne az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén. Az export valószínűleg továbbra is jelentősen dömpingelt árakon valósulna meg.

               (56)

               A nyilvánosságra hozatalt követően érdekelt felek megkérdőjelezték azon megállapításokat, melyek szerint az elmúlt években a minimális importár alapján az uniós piacon alkalmazott árak fenntarthatatlanok, és ebből következően jelentősen esnének, sőt megközelítenék a harmadik országok tekintetében alkalmazott exportárak szintjét. Azt is megkérdőjelezték, hogy az intézkedések megújítása nélkül az egyébként stabil kínai export mennyisége valószínűleg megnőne és dömpingelt árakon folytatódna. A vizsgálat ugyanakkor egyértelműen megállapította, hogy a dömping még a kötelezettségvállalásokban szereplő minimális importárak árnövelő hatása miatt nem megbízhatónak tekintett exportárak alapján is folytatódna. Ezekről az árakról megállapítást nyert, hogy a kötelezettségvállalás hatálya alatt álló exportáló gyártók mindegyike esetében jelentősen meghaladják a más piacok tekintetében alkalmazott exportárakat. A szóban forgó exportáló gyártók jellemzően az EU tekintetében alkalmazott áraknál alacsonyabb árakon exportálnak. Meg kell említeni továbbá, hogy az eredeti vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a Kínából származó, alacsony árú, dömpingelt uniós import 2004 és a 2007 júniusában záródó 12 hónapos időszak között (az eredeti vizsgálati időszak) 37 %-kal nőtt (10). Mindezen tények, továbbá a Kínában – nem vitatottan – rendelkezésre álló jelentős kapacitásfelesleg egyértelműen alátámasztják azt a megállapítást, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az Unióba irányuló export valószínűleg továbbra is dömpingelt árakon és megnövekedett mennyiségekben folytatódna.

         3.3.   Részleges időközi felülvizsgálat a Laiwu által megvalósított dömping tekintetében

   3.3.1.   Rendes érték

   3.3.1.1.   Piacgazdasági elbánás

               (57)

               Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjának megfelelően a Bizottság megállapította, hogy meghatározható-e a rendes érték az alaprendelet 2. cikkének (1)–(6) bekezdése alapján, ha a Laiwu eleget tesz az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt kritériumoknak, és így piacgazdasági elbánásban részesíthető.

               (58)

               Ezeket a feltételeket a tájékozódás megkönnyítése érdekében az alábbiakban foglaljuk össze:

                           —

                           az üzleti döntések és a költségek a piaci jelzésekhez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül; valamint a fontosabb ráfordítások alapjában véve a piaci értékeket tükrözik,

                           —

                           a vállalkozások egyetlen, átlátható, számviteli alapnyilvántartást vezetnek, melyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá, és minden célra azt alkalmazzák,

                           —

                           nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások,

                           —

                           a csődre és a tulajdonra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak, valamint

                           —

                           a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik.

               (59)

               Annak megállapítása céljából, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumok teljesülnek-e, a Bizottság felkérte a Laiwu-t a piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlap kitöltésére. Válaszait a Laiwu a határidő lejárta előtt megküldte. A Laiwu által közölt információkat a Bizottság a Laiwu telephelyén ellenőrizte.

               (60)

               A Bizottság megállapította, hogy a Laiwu nem tesz eleget a piacgazdasági elbánáshoz szükséges, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja szerinti 2. és 3. kritériumnak.

               (61)

               A 2. kritérium tekintetében a vállalat nem tudta bizonyítani, hogy a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelő teljes körű számviteli nyilvántartást vezet. Emellett a vállalat által vezetett nyilvántartásokat nem támasztották alá olyan dokumentumalapú bizonyítékokkal, amelyek bizonyíthatnák a számviteli nyilvántartások pontosságát és teljességét. A vállalat nem rendelkezett dokumentumalapú bizonyítékokkal a nyilvántartásaiban szereplő bizonyos könyvelési tételek alátámasztására. Ezenfelül pénzügyi beszámolói bizonyos időszakokra vonatkozóan nem tartalmaztak kimutatást a saját tőke változásaira vonatkozóan. Ezek a hiányosságok sértették a számviteli információk és a pénzügyi beszámolók hitelességének elvét, de ennél is fontosabb, hogy mindezen hiányosságokat a könyvvizsgáló sem jelezte. Következésképp sem a könyvvitel, sem a könyvvizsgálat nem felelt meg a nemzetközi számviteli standardoknak.

               (62)

               A Laiwu azt állította, hogy számviteli nyilvántartásai kellőképpen átláthatók ahhoz, hogy megfeleljenek a Kínában általánosan elfogadott számviteli alapelveknek. A vállalat továbbá azzal érvelt, hogy a piacgazdasági elbánásra vonatkozó dokumentumban említett következetlenségek nem befolyásolták nyilvántartásainak megbízhatóságát. A vállalat vélekedése szerint a számviteli előírásokat a céljuk (pl. a befektetők védelme) tükrében kell értelmezni.

               (63)

               A Bizottság emlékezetni kíván arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának második francia bekezdése értelmében a vállalkozásoknak egyetlen, átlátható, számviteli alapnyilvántartást kell vezetniük, melyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá. Ez tehát jogszabályi kötelezettség. A vállalat állításával ellentétben a nyilvántartásoknak összhangban kell állniuk a nemzetközi számviteli standardokkal, függetlenül a vállalatnak a számvitelre vonatkozó nemzeti jogszabályok által meghatározott státusától.

               (64)

               A Bizottság továbbá úgy véli, hogy a Laiwu számviteli nyilvántartásai nem feleltek meg a kínai számviteli törvénynek sem, mivel a könyvvizsgáló nem tett észrevételt a kínai számviteli törvénynek a (61) preambulumbekezdésben jelzett megsértésével kapcsolatban.

               (65)

               A fentiekből következően a Bizottság ezeket az állításokat elutasította.

               (66)

               A 3. kritériummal kapcsolatban a vállalat nem tudta bizonyítani, hogy nem hatnak rá a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások. Konkrétabban az „új és csúcstechnológiai” minősítéssel rendelkező vállalat társaságiadó-kedvezményben részesül, amely jelentős mértékben kihat a pénzügyi helyzetére.

               (67)

               A Laiwu érvelése szerint az adókedvezmény nem tartozik a piacgazdasági elbánáshoz szükséges 3. kritérium alá, mivel ez egy támogatási forma.

               (68)

               A Bizottság meg kívánja jegyezni, hogy a piacgazdasági elbánás vizsgálatának 3. kritériuma annak eldöntésére irányul, hogy fennállnak-e a gyártókra ható, a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások.

               (69)

               A Laiwu-nak juttatott állami támogatás kedvezményes adómérték formáját ölti, amely a vállalkozások társasági adójáról szóló, 2007-ben elfogadott törvény 28. cikke alapján nyújtott állandó jellegű támogatás. A támogatást a Kínai Népköztársaság Alkotmányának preambuluma alapján nyújtják, amelynek értelmében: „A Pártnak fenn kell tartania és javítania kell az alapvető gazdasági rendszert, amelyben az állami tulajdon meghatározó szerepet tölt be, és a különböző gazdasági ágazatok egymás mellett fejlődnek…”.

               (70)

               A kedvezmény egyik célja, hogy elősegítse az alacsonyabb megtérülési ráta melletti tőkebevonást. Ez torzulást okoz a tőkepiacokon. Tény, hogy egy bizonyos, az állam által stratégiainak tartott vállalatokat kedvező elbírálásban részesítő adórendszer azt jelzi, hogy az adórendszer nem piacgazdasági elven működik, hanem azt jelentős mértékben befolyásolja az állami tervezés, ami a nem piacgazdasággal rendelkező rendszerek jellemzője. A Bizottság úgy véli, hogy az ilyen adócsökkentéssel okozott torzulások jelentősek is, mivel módosítják a vonzó befektetési célponttá váláshoz a vállalat által elérendő adózás előtti eredményt.

               (71)

               A fentiekből következően a Bizottság ezeket az állításokat elutasította.

               (72)

               A piacgazdasági elbánással kapcsolatos vizsgálat eredményét a Bizottság közölte a Laiwu-val, a kínai hatóságokkal és a kérelmezőkkel. és felkérte őket arra, hogy tegyenek észrevételeket, illetve kérjenek meghallgatást. A benyújtott észrevételek nem változtattak a Bizottság előzetes megállapításain.

               (73)

               A Laiwu azt állította, hogy a Bizottság a vizsgálat megindítását eredményező indokoktól eltérő indokok alapján javasolta a piacgazdasági elbánás iránti kérelem elutasítását. A vállalat álláspontja szerint a Bizottságnak a piacgazdasági elbánás iránti kérelem vizsgálatát a piacgazdasági elbánásra vonatkozó 1. kritériumra kellett volna korlátoznia.

               (74)

               Először is meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja öt, együttesen teljesítendő kritériumot sorol fel, amelyek mindegyikét teljesíteni kell ahhoz, hogy a piacgazdasági elbánás megadható legyen. Ezenfelül a bizonyítási teher a piacgazdasági elbánást kérelmező vállalatra hárul.

               (75)

               Másrészt az eljárás megindításáról szóló értesítés (11) 5.2. pontja konkrétan meghatározza az eljárás megindításának okait, amelyek a Laiwu gyártási kapacitásának megnövekedésével és az általa forgalmazott termékek körének kibővítésével függnek össze. Az eljárás megindításáról szóló értesítés semmi esetre sem szűkíti a vizsgálatot a piacgazdasági elbánásra vonatkozó 1. kritérium értékelésére. Továbbá a benyújtott meggyőző bizonyítékokról megállapítást nyert, hogy önmagukban is indokolják a vizsgálat megindítását. A piacgazdasági elbánással kapcsolatos, az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerinti vizsgálat keretében az eljárás megindításáról szóló értesítés 6.1.1.2. pontjának megfelelően teljes körűen megvizsgálják, hogy egy adott gyártó piacgazdasági feltételek szerint működik-e.

               (76)

               Végezetül a Bizottság meg kívánja jegyezni, hogy a piacgazdasági elbánás iránti kérelmében a Laiwu azt állította, hogy a piacgazdasági elbánáshoz szükséges öt kritérium mindegyikének eleget tesz. Az alaprendelet vonatkozó rendelkezései értelmében a piacgazdasági elbánást kérelmező vállalatnak sikeresen bizonyítania kell, hogy piacgazdasági feltételek szerint működik, azaz a piacgazdasági elbánás iránti kérelem kellő bizonyítékokkal való alátámasztásával kapcsolatos bizonyítási teher a vállalatra hárul. Ezért a Bizottság a Laiwu állítását elutasította.

               (77)

               A Bizottság, miután az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjával összhangban tájékoztatta a tagállamokat a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó vizsgálatáról, tájékoztatta az érdekelt feleket a piacgazdasági elbánásra vonatkozó végső döntéséről.

         3.3.1.2.   Analóg ország

               (78)

               Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes értéket a Laiwu esetében egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban érvényes ár alapján határozták meg. Ebből a célból a Bizottság Kanadát választotta ki piacgazdasággal rendelkező harmadik országként (lásd a fenti (26) és az azt követő preambulumbekezdéseket).

               (79)

               A Bizottság a rendes értéket a kanadai gyártó független vevők részére történő belföldi értékesítései alapján állapította meg.

         3.3.2.   Exportár

               (80)

               Az exportárat a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban a független uniós vevők által ténylegesen kifizetett vagy fizetendő ár alapján határozta meg.

         3.3.3.   Összehasonlítás

               (81)

               A Bizottság a rendes értéket és az exportárat gyártelepi alapon hasonlította össze.

               (82)

               Amennyiben a tisztességes összehasonlítás érdekében szükséges volt, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Kiigazításokat végeztek a szállítás, a biztosítás, a kezelés, a rakodás és a járulékos költségek, a csomagolás, a hitelek és a jutalékok tekintetében.

         3.3.4.   Dömpingkülönbözet

               (83)

               A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó, analóg országbeli rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

               (84)

               Ez alapján a Laiwu-ra vonatkozó dömpingkülönbözet súlyozott átlaga a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 37,8 %.

         3.3.5.   A megváltozott körülmények tartós jellege

               (85)

               Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömping vonatkozásában a körülmények megváltozása ésszerűen tartósnak mondható-e.

               (86)

               A Bizottság tartósnak tekinti azt a tényt, hogy a Laiwu az Unióba exportáló legkisebb gyártóból a legnagyobbá nőtte ki magát. Tény, hogy a kérdőívre adott válaszában a vállalat megerősítette, hogy fenn fogja tartani az export mennyiségét és nem fogja megváltoztatni az exporttevékenységének jellemzőit.

         4.   KÁR

   4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározása

               (87)

               A vizsgálati időszakban két gyártó állított elő hasonló terméket az Unióban. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében ezek a vállalatok alkotják az uniós gazdasági ágazatot.

               (88)

               Minthogy az uniós gazdasági ágazat mindössze két gyártóból áll, az érzékeny adatokra vonatkozó számadatokat titoktartási céllal indexálni kellett, vagy értéktartományok között kellett megadni.

         4.2.   Uniós felhasználás

               (89)

               A Bizottság – az Eurostat és a kitöltött kérdőívek adataira támaszkodva – az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítésének és a Kínából, illetve egyéb harmadik országokból származó behozatalnak az összesítésével határozta meg.

               (90)

               Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

                  1. táblázat

                  Uniós felhasználás (tonna)

                           2010

                           2011

                           2012

                           Felülvizsgálati időszak

                           Felhasználás tonnában (értéktartományok)

                           450 000–500 000

                           430 000–480 000

                           470 000–520 000

                           450 000–500 000

                           Index

                              100

                              95

                              105

                              101

                              Forrás: a kérdőívre adott válaszok és az Eurostat adatai.

               (91)

               A figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás +/– 5 %-kal ingadozott. Ugyanakkor a figyelembe vett időszakra vonatkozóan egyértelmű tendencia nem rajzolódik ki.

         4.3.   Az érintett országból származó behozatal

   4.3.1.   Az érintett országból származó behozatal mennyisége és piaci részesedése

               (92)

               A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatai alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedésének meghatározásához a fenti (88) és az azt követő preambulumbekezdésekben megállapított uniós felhasználás szolgált alapul.

               (93)

               Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

                  2. táblázat

                  A behozatal mennyisége és piaci részesedés

                           2010

                           2011

                           2012

                           Felülvizsgálati időszak

                           Az érintett országból származó behozatal mennyisége (tonna)

                           202 391

                           176 451

                           206 222

                           183 026

                           Index

                              100

                              87

                              102

                              90

                           Piaci részesedés (értéktartományok)

                           40 %–45 %

                           36 %–41 %

                           38 %–43 %

                           35 %–40 %

                           Piaci részesedés (index)

                              100

                              92

                              97

                              90

                              Forrás: Eurostat.

               (94)

               A behozatal mennyisége a figyelembe vett időszakban ingadozott. Az ingadozás bizonyos mértékig láthatóan az uniós felhasználás tendenciáját követi. A kínai behozatal 2011-ben volt a legalacsonyabb, amikor a felhasználás is alacsony volt. A kínai behozatal 2012-ben volt a legmagasabb, amikor a felhasználás is a csúcsán volt.

               (95)

               A kínai behozatal csupán a felülvizsgálati időszakban nem követte ezt a tendenciát: akkor 10 %-kal elmaradt a 2010-es szinttől, jóllehet az uniós felhasználás hasonló szinten volt. E csökkenés ellenére a kínai import a figyelembe vett időszak egésze alatt megőrizte jelentős, 35–45 %-os piaci részesedését az uniós piacon.

         4.3.2.   Az érintett országból származó behozatal árai és az áralákínálás

               (96)

               A Bizottság az importárakat az Eurostat adatai alapján határozta meg. Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal átlagárai a következőképpen alakultak:

                  3. táblázat

                  Importár

                           (EUR/tonna)

                           2010

                           2011

                           2012

                           Felülvizsgálati időszak

                           Kína

                           806

                           938

                           1 000

                           933

                           Index

                              100

                              116

                              124

                              116

                              Forrás: Eurostat.

               (97)

               A kínai citromsav importára 2010 és 2012 között 24 %-kal emelkedett, majd ezt követően, 2012 és a felülvizsgálati időszak között 8 százalékponttal csökkent. A figyelembe vett időszak alatt az importárak a nyersanyagok, például a kukorica árának alakulását követték.

               (98)

               A nyilvánosságra hozatalt követően az érdekelt felek egyike megkérdőjelezte az Eurostat által közölt adatok pontosságát, állítását azonban semmilyen érdemi bizonyítékkal nem támasztotta alá, így ezt az érvet nem lehetett elfogadni.

               (99)

               A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:

                           1.

                           az uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga; valamint

                           2.

                           az együttműködő kínai exportáló gyártók uniós piacon, az első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet költség, biztosítás, fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritás alapján) állapítottak meg és megfelelőképpen kiigazítottak a fennálló vámok és a behozatali költségek tekintetében.

               (100)

               A fenti (2) preambulumbekezdésben említett kötelezettségvállalásban részes félként nem érintett exportáló gyártók esetében az első független uniós vevőnek felszámított árat vették alapul az összehasonlításhoz. A kötelezettségvállalásban részes félként érintett exportáló gyártók esetében az első független uniós vevőnek felszámított árakat nem lehetett figyelembe venni, mivel az árakat a kötelezettségvállalás feltételei befolyásolták. Ezen exportőrök esetében az áralákínálás mértékét az első harmadik országbeli független vevőnek felszámított ár alapján határozták meg.

               (101)

               A nyilvánosságra hozatalt követően érdekelt felek azt állították, hogy az áralákínálás mértékének megállapításához a kötelezettségvállalás hatálya alatt nem álló felek esetében is azt az árat kellett volna figyelembe venni, amelyet a harmadik országbeli első független vevőnek felszámítanak. A vizsgálat ugyanakkor rámutatott, hogy a kötelezettségvállalás hatálya alá nem tartozó felek jóval alacsonyabb árakat számítottak fel, mint a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó felek. Ez azt jelzi, hogy az áraikra nem hat a kötelezettségvállalás, következésképp az áraik felhasználhatók az áralákínálás mértékének megállapításához.

               (102)

               Az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén lezajló ügyleteket vizsgálva és az adatokat a jutalékok és az árszerkezet figyelembevételével szükség esetén kiigazítva.

               (103)

               A nyilvánosságra hozatalt követően érdekelt felek azt állították, hogy az árszerkezetnek megfelelő kiigazítás többé már nem indokolt, mivel már nincs szükség a kínai citromsav árának szétbontására. A vizsgálat ugyanakkor megállapította, hogy bár a szétbontás nem mindig szükséges, még mindig előfordulnak esetek, amelyekben szükség van rá, következésképp indokolt ez a kiigazítás.

               (104)

               A nem együttműködő exportáló gyártók esetében az áralákínálás mértékét nem lehetett megállapítani a terméktípusonkénti ár alapján, mivel ilyen információ nem állt rendelkezésre. Következésképp az áralákínálás mértékét az uniós gyártók, illetve a kínai exportáló gyártók összesített értékesítési áraiból képzett súlyozott átlagok összehasonlítása útján állapították meg.

               (105)

               Az összehasonlítás eredményét az uniós gyártók felülvizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. Az összehasonlítás eredményeképp az összesített áralákínálási különbözet súlyozott átlaga 20 % és 45 % közötti értéket mutatott.

         4.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

   4.4.1.   Általános észrevételek

               (106)

               A dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

         4.4.2.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználtság

               (107)

               A figyelembe vett időszak során az uniós össztermelés, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználtság a következőképpen alakult:

                  4. táblázat

                  Termelés, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználtság

                           2010

                           2011

                           2012

                           Felülvizsgálati időszak

                           Termelési volumen tonnában (értéktartomány)

                           270 000–300 000

                           290 000–320 000

                           300 000–330 000

                           300 000–330 000

                           Index

                              100

                              106

                              108

                              107

                           Gyártási kapacitás (értéktartományok)

                           300 000–350 000

                           300 000– 50 000

                           300 000–350 000

                           300 000–350 000

                           Index

                              100

                              101

                              101

                              101

                           Kapacitáskihasználtság (index)

                              100

                              105

                              106

                              106

                              Forrás: kitöltött kérdőívek.

               (108)

               A figyelembe vett időszak alatt a termelés volumene nőtt. A termelés 2010 és 2011 között 6 %-kal nőtt, a rákövetkező időszakokban kis mértékben változott.

               (109)

               Mivel a gyártási kapacitás szinte változatlan maradt, a kapacitáskihasználtság a termelési volumen alakulását követte. A termelés 2010 és 2011 között 5 %-kal nőtt, a rákövetkező időszakokban szinte változatlan maradt.

         4.4.3.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

               (110)

               A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

                  5. táblázat

                  Értékesítési volumen és piaci részesedés

                           2010

                           2011

                           2012

                           Felülvizsgálati időszak

                           Értékesítési összvolumen az uniós piacon (index)

                              100

                              108

                              108

                              108

                           Piaci részesedés (index)

                              100

                              111

                              102

                              107

                              Forrás: kitöltött kérdőívek.

               (111)

               Az uniós gazdasági ágazat 2010 és 2011 között 8 %-kal növelte értékesítési volumenét. Ezt követően az értékesítési volumen a felülvizsgálati időszakig ugyanezen a szinten maradt.

               (112)

               A piaci részesedés ehhez hasonlóan alakult: a figyelembe vett időszak alatt 7 %-kal nőtt. 2011 és 2012 között a piaci részesedésre kihatottak az uniós felhasználásban bekövetkezett, a fenti (91) preambulumbekezdésben részletezett ingadozások is.

         4.4.4.   Növekedés

               (113)

               Az uniós gazdasági ágazatnak sikerült 8 %-kal növelnie az értékesítési volumenét, 7 %-kal pedig a piaci részesedését is. Ezzel egyidejűleg a termelési volumenek is hasonló mértékben növekedtek. Az uniós gazdasági ágazat tehát a piaci részesedésének növelése útján képes volt kihasználni a kínálkozó növekedési lehetőségeket egy alapvetően stagnáló piacon.

         4.4.5.   Foglalkoztatás és termelékenység

               (114)

               A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

                  6. táblázat

                  Foglalkoztatás és termelékenység

                           2010

                           2011

                           2012

                           Felülvizsgálati időszak

                           Az alkalmazottak száma (index)

                              100

                              101

                              105

                              106

                           Termelékenység (tonna/alkalmazott, index)

                              100

                              105

                              102

                              101

                              Forrás: kitöltött kérdőívek.

               (115)

               A foglalkoztatás a figyelembe vett időszakban kedvezően alakult: 6 %-kal emelkedett. Ugyanakkor az egy alkalmazottra vetített termelékenység a figyelembe vett időszak egésze alatt jórészt változatlan maradt.

         4.4.6.   A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól

               (116)

               A megállapított dömpingkülönbözetek jelentős mértékben meghaladták a csekély mértékű (de minimis) szintet. Ugyanakkor a tényleges dömpingkülönbözet nagyságának az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását csillapította az, hogy számos kínai exportáló gyártó árszintjét befolyásolta a kötelezettségvállalás. A többi exportáló gyártó esetében a káros hatást a vámok hatása ellensúlyozta. Következéseképp megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat felépült a kínai exportáló gyártók által folytatott korábbi dömping káros hatásaiból.

         4.4.7.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

               (117)

               Az uniós gyártók által független uniós vevőknek felszámított eladási árak súlyozott átlaga a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

                  7. táblázat

                  Értékesítési árak az Unióban

                           2010

                           2011

                           2012

                           Felülvizsgálati időszak

                           Értékesítési egységárak az Unióban (EUR/tonna, értéktartományok)

                           1 000–1 150

                           1 050–1 200

                           1 150–1 300

                           1 150–1 300

                           Index

                              100

                              103

                              113

                              115

                           Termelési egységköltség (EUR/tonna, értéktartományok)

                           750–900

                           850–1 000

                           850–1 000

                           850–1 000

                           Index

                              100

                              113

                              111

                              115

                              Forrás: kitöltött kérdőívek.

               (118)

               A termelési egységköltség súlyozott átlaga 2010 és 2011 között 13 %-kal nőtt, ezt követően pedig a felülvizsgálati időszakig további 2 százalékponttal növekedett.

               (119)

               Az értékesítési árak is hasonló módon alakultak, de körülbelül egyéves csúszással. A 2011-ben jelentkező költségnövekedést az uniós gazdasági ágazat csak 2012-ben tudta teljes mértékben áthárítani a vevőkre. Ebből kifolyólag 2011-ben alacsonyabb volt a nyereségesség, miként az kirajzolódik az alábbi (120) és azt követő preambulumbekezdésekből.

         4.4.8.   Munkaerőköltségek

               (120)

               Az uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                  8. táblázat

                  Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség

                           2010

                           2011

                           2012

                           Felülvizsgálati időszak

                           Egy alkalmazottra jutó átlagbér (index)

                              100

                              103

                              114

                              118

                              Forrás: kitöltött kérdőívek.

               (121)

               Az alkalmazottankénti átlagbér összességében 18 %-kal nőtt, ami leginkább a 2011 és 2012 között bekövetkezett jelentős, 11 százalékpontos növekedésnek tudható be.

         4.4.9.   Készletek

               (122)

               Az uniós gyártók készletszintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                  9. táblázat

                  Készletek

                           2010

                           2011

                           2012

                           Felülvizsgálati időszak

                           Zárókészlet (tonna, értéktartományok)

                           14 000–16 000

                           14 000–16 000

                           17 000–19 000

                           22 000–24 000

                           Index

                              100

                              101

                              121

                              155

                              Forrás: kitöltött kérdőívek.

               (123)

               Az uniós gyártók zárókészletei jelentős mértékben nőttek a figyelembe vett időszakban. A felülvizsgálati időszak végén mutatkozó magasabb készletszintekre szezonális tényezők is hatnak. Míg a többi időszak tekintetében a december végi zárókészletet vették figyelembe, a felülvizsgálati időszak esetében a június végi készleteket vették figyelembe, amit a közelgő nyári szabadságokra visszavezethetően jellemzően magasabb italfogyasztás és emiatt megugró kereslet és inkább alacsonyabb termelési szint jellemez. Emiatt normálisnak tekinthető, hogy az év ezen szakaszában valamivel nagyobb készletek állnak rendelkezésre.

         4.4.10.   Nyereségesség, cash flow, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

               (124)

               Az uniós gyártók nyereségessége, cash flow-ja, beruházásai és a beruházásaik megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                  10. táblázat

                  Nyereségesség, cash flow, beruházások és a beruházások megtérülése

                           2010

                           2011

                           2012

                           Felülvizsgálati időszak

                           A független vevőknek történő, Unión belüli értékesítések nyereségessége (értéktartományok)

                           12 %–17 %

                           7 %–12 %

                           12 %–17 %

                           12 %–17 %

                           Index

                              100

                              69

                              103

                              103

                           Cash flow (index)

                              100

                              50

                              86

                              80

                           Beruházások (index)

                              100

                              162

                              123

                              106

                           Beruházások megtérülése (értéktartományok)

                           30 %–40 %

                           15 %–25 %

                           25 %–35 %

                           25 %–35 %

                           Index

                              100

                              59

                              93

                              90

                              Forrás: kitöltött kérdőívek.

               (125)

               A Bizottság az uniós gyártók nyereségességét oly módon állapította meg, hogy a hasonló termék független uniós vevőknek történő értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget az értékesítési árbevétel százalékos arányában fejezte ki. A nyereségesség a figyelembe vett időszak szinte egészében állandó volt. Az uniós gazdasági ágazat által elért nyereségesség a figyelembe vett időszakban végig meghaladta az eredeti vizsgálat során célként meghatározott nyereségességi szintet.

               (126)

               A nettó cash flow az uniós gyártók képessége a tevékenységeik önfinanszírozására. A cash flow alakulása kielégítő szinten maradt a figyelembe vett időszak egésze alatt.

               (127)

               A beruházások megtérülése a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. A beruházások megtérülése jórészt a nyereségesség alakulását követte, és kielégítő szinten maradt a figyelembe vett időszak majdnem teljes egésze alatt.

               (128)

               A figyelembe vett időszakban az uniós gyártók egyike sem számolt be a tőkebevonással kapcsolatos nehézségekről.

         4.4.11.   A kárra vonatkozó következtetés

               (129)

               A legtöbb kármutató, így a termelésre, kapacitáskihasználtságra, értékesítési volumenre, foglalkoztatásra, munkaerőköltségre és az értékesítési árakra vonatkozó mutatók kedvezően alakultak. Miközben az olyan pénzügyi mutatók, mint a nyereségesség, a cash flow és a beruházások megtérülése változó tendenciát mutat, az abszolút értékek kielégítő szintűek és nem utalnak kárra.

               (130)

               A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat felépült a korábbi dömping káros hatásaiból, és nem éri jelentős kár az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.

         4.5.   A kár megismétlődésének valószínűsége

               (131)

               Az érintett termék árára és Kínából behozott volumenére vonatkozó fenti tendenciák azt mutatják, hogy míg a kínai exportőrök fenntartották számottevő részesedésüket az uniós piacon, a hatályos intézkedések (azaz a vám és a kötelezettségvállalások) nyomán az árak emelkedtek, a behozott mennyiségek pedig csökkentek. A tendenciák legfőbb haszonélvezője az uniós gazdasági ágazat volt, hiszen a többi harmadik ország piaci részesedése meglehetősen korlátozott maradt. Ez azt mutatja, hogy a kár megszüntetése elsősorban a hatályban lévő intézkedéseknek köszönhető.

               (132)

               A fenti (45) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a kínai exportáló gyártók rendelkeznek a kivitelük rendkívül gyors megnöveléséhez szükséges kapacitásfelesleggel. Másrészt, mivel az uniós piaci árak a legtöbb harmadik ország piacához képest jövedelmezőbbek, valószínű, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén a szóban forgó országokba exportált jelentős mennyiségeket átirányítanák az uniós piacra.

               (133)

               Ugyanakkor az olyan meghatározó nemzetközi piacok, mint az Egyesült Államok, Brazília, Thaiföld és Ukrajna dömpingellenes vámokat vetettek ki a kínai citromsav behozatalára. Emiatt a kínai exportáló gyártóknak nehezebb lesz értékesíteni terméküket ezeken a piacokon, mint a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén védtelen uniós piacon.

               (134)

               Ezenfelül a kötelezettségvállalások hatálya alá nem tartozó kínai exportáló gyártók árszínvonala jelentős mértékben, 20–45 %-kal alatta marad az uniós gazdasági ágazat árainak. Ehhez hasonlóan a kötelezettségvállalások hatálya alá tartozó exportáló gyártók által a harmadik országok piacain felszámított ára 20–39 %-kal alatta maradnak az uniós gazdasági ágazat árainak. Ebből kirajzolódnak azok az árak, amelyekkel a kínai exportáló gyártók az intézkedések hiányában valószínűsíthetően megjelennének az uniós piacon.

               (135)

               Az alacsony árú kínai exportnak – az intézkedések hiányában feltételezett – valószínűségét a kínai citromsavra vonatkozó, a fenti (133) preambulumbekezdésben említett más országokban elvégezett számos dömpingellenes vizsgálat alátámasztja.

               (136)

               A kínai exportáló gyártók az uniós gazdasági ágazat kárára képesek jelentősen megnövelni a már most is számottevő piaci részesedésüket olyan árakon, amelyek jelentősen alatta maradnak az uniós gazdasági ágazat árainak.

               (137)

               A nyilvánosságra hozatalt követően érdekelt felek azt állították, hogy nem valószínű, hogy a kínai exportáló gyártók az áraikat más harmadik országokban érvényes piaci árak szintjére csökkentenék. Ezt az állítást azonban a vizsgálat eredményei nem támasztják alá. A fenti (134) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a kötelezettségvállalás hatálya alatt nem álló kínai exportáló gyártók vonatkozásában az uniós piac tekintetében megállapított áralákínálási különbözetek (20–45 %) nagyon hasonlók a kötelezettségvállalás hatálya alatt álló kínai exportáló gyártók vonatkozásában a harmadik országok piacai tekintetében megállapított áralákínálási különbözetekhez (20–39 %). Ebből kifolyólag valószínű, hogy intézkedések hiányában a kínai export uniós piaci árai közelítenének a kínai exportáló gyártók által más piacokon alkalmazott árakhoz.

               (138)

               Következésképp megállapítható, hogy valószínűsíthető a kár megismétlődése az intézkedések megszűnése esetén.

         5.   AZ UNIÓS ÉRDEK

               (139)

               Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínából származó citromsav importjára a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat megállapításai nyomán esetlegesen kivetendő dömpingellenes intézkedések összességükben az Unió érdekével ellentétesek-e. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek – többek között az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekei – felmérésével történt. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.

         5.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

               (140)

               Az együttesen az uniós termelés 100 %-át adó mindkét uniós gyártó együttműködött ebben a vizsgálatban. A fenti (130) preambulumbekezdésben megállapítottaknak megfelelően az uniós gazdasági ágazat felépült a korábbi dömping okozta károkból.

               (141)

               A hatályos intézkedések lehetővé tették az uniós gazdasági ágazat számára, hogy felépüljön a korábbi károkból. Ezzel párhuzamosan az uniós gazdasági ágazat bebizonyította, hogy tevékenysége életképes, ha nincs kitéve a dömpingelt behozatal által támasztott tisztességtelen versenynek.

               (142)

               Ugyanakkor nagyon valószínű, hogy az intézkedések megszüntetése a dömpingelt kínai behozatal által támasztott tisztességtelen verseny fokozódásához vezetne, ami veszélyeztetné az egyébként életképes ágazatban még fennmaradt gyártók működését. A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a kínai importtal szembeni intézkedések bevezetését megelőzően három uniós gyártó hagyott fel a tevékenységével.

               (143)

               Megállapítható tehát, hogy az uniós gazdasági ágazatnak érdekében áll fenntartani a hatályos intézkedéseket.

         5.2.   A független importőrök érdeke

               (144)

               A fenti (13) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint hat független importőr nyújtotta be a mintavételezéssel kapcsolatos válaszait. A három legnagyobb importőrt vették fel a mintába, de az importőrök egyike végül nem adott értékelhető választ a kérdőívre. A végső minta a másik két importőrt tartalmazta.

               (145)

               Mindkét importőr széles termékskálával kereskedik. A citromsavnak az összárbevételükhöz viszonyított jelentősége nagy mértékben eltér. Az importőrök egyike esetében a citromsav jelentéktelen hányadot tesz ki az összforgalomban, míg a másik importőr esetében a citromsav az egyik legfontosabb termék.

               (146)

               A mintába felvett importőrök egyike sem ellenzi különösebben a hatályban lévő intézkedéseket, de rámutattak arra, hogy a minimális importár jelenlegi szintje túl magas, aminek köszönhetően az uniós gazdasági ágazatnak jelentős nyeresége képződik. Ezek az importőrök ezért a minimális importár szintjének csökkentését kérték.

         5.3.   A felhasználók érdeke

               (147)

               Az elsősorban a vegyipari és gyógyszeripari ágazatokhoz tartozó felhasználóktól a Bizottság hat teljes körű választ kapott. Jóllehet az italgyártó és élelmiszer-ipari ágazat a teljes fogyasztás legalább 50 %-ával messze a legnagyobb felhasználója a citromsavnak, ebből az ágazatból egyetlen felhasználó sem működött együtt teljes körűen.

               (148)

               A felhasználók aggályokat fogalmaztak meg az ellátás biztonságával kapcsolatban. Többek között felmerült, hogy az uniós gazdasági ágazat nem képes teljes körűen kielégíteni az uniós piac igényeit. Ugyanakkor a hatályos intézkedések nem zárták ki azt, hogy jelentős mennyiségű kínai import érkezzen az uniós piacra, ily módon adott a lehetősége annak, hogy a kínai importból lássák el azon piaci igényeket, amelyeket az uniós gazdasági ágazat nem tud lefedni.

               (149)

               A felhasználók egy jelentős csoportja – így például az italgyártó és élelmiszer-ipari ágazat – részére a citromsav csak érintőlegesen szükséges a termékeik előállításához. Az ő véleményük szerint a citromsav nehezen helyettesíthető, így számukra az ellátásbiztonság gyakorta fontosabb szempont, mint az ár. Az intézkedéseknek ezen felhasználókra kifejtett végső hatása jelentéktelen, mivel a költségszerkezetük szempontjából a citromsav igen csekély jelentőséggel bír.

               (150)

               A vegyipari termékeket előállító, a citromsav uniós fogyasztásának 25 %-át adó felhasználók számára a citromsav csekély jelentőséggel bír: nyersanyagköltségeiknek mintegy 5 %-át teszi ki. Véleményük szerint a dömpingellenes intézkedéseket nem kellene fenntartani. Néhány felhasználó rámutatott az uniós gyártók kedvező pénzügyi helyzetére is. Az intézkedések ezen felhasználókra jelentősebb hatást fejtenek ki, mint az élelmiszer-ipari és italgyártói ágazatban tevékenykedő felhasználókra. Mindazonáltal a vegyipari termékeket előállító együttműködő felhasználók által közölt információk azt mutatják, hogy a hatályos intézkedések ellenére sikerült nekik megfelelő szintű nyereséget elérniük. Az intézkedések e felhasználókra gyakorolt hatását ezért korlátozottnak lehet tekinteni.

               (151)

               A nyilvánosságra hozatalt követően a tisztítószerek gyártásában részt vevő érdekelt felek azt állították, hogy bizonyos termékek esetében a citromsav a fent említett 5 %-nál nagyobb súllyal bír a költségszerkezetben. Ugyanakkor ezek a felek nem támasztották alá bizonyítékokkal, hogy kifejezetten a tisztítószerek ágazatában a citromsav a vegyipar egészére megállapított 5 %-nál nagyobb átlagos súllyal bírna a költségek között. A Bizottság ebből kifolyólag úgy tekinti, hogy a vegyiparra általában megfogalmazott megállapítások a tisztítószerek ágazatára is alkalmazandók.

               (152)

               A nyilvánosságra hozatalt követően érdekelt felek azzal érveltek továbbá, hogy a foszfát automatikus mosogatógépekben alkalmazott tisztítószerekben történő használatának jövőbeli betiltása miatt 2017-től meg fog nőni a citromsav fogyasztása az Unióban. Jóllehet egyértelmű, hogy a foszfátot a jelzett időpontig más anyagokkal kell majd kiváltani, egyelőre nem látszik tisztán, hogy a foszfátot valóban citromsavval vagy esetleg más anyagokkal fogják-e kiváltani. Másrészről a felek semmilyen tényszerű bizonyítékkal nem szolgáltak ezen változás átfogó hatására nézve.

               (153)

               Összességében tehát az intézkedéseknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt pozitív hatása sokkal jelentősebb, mint a hatályos intézkedéseknek a felhasználókra kifejtett korlátozott vagy jelentéktelen mértékű negatív hatása.

         5.4.   Az uniós piac ellátási forrásai

               (154)

               Az érdekelt felek egy része az uniós piaci verseny állítólagos hiánya miatt emelt panaszt. Tény, hogy az Európai Unióban mindössze két uniós gyártó van. Az uniós fogyasztók igényeinek kielégítése érdekében az uniós piac behozatalra szorul, amelynek elsődleges forrása a Kínai Népköztársaság.

               (155)

               Annak azonban, hogy az Unióban mindössze két gyártó maradt, éppen a kínai exportáló gyártók által megvalósított és a mostani felülvizsgálat tárgyát képező intézkedéseket eredményező dömping az oka. 2004-ben – az eredeti vizsgálat figyelembe vett időszakának kezdetén – még öt uniós gyártó versenyzett a jelentős mennyiségű dömpingelt kínai behozatallal. A rákövetkező években (2004–2007 között), amikor az Unió ki volt téve a Kínából származó jelentős mennyiségű, nagy mértékben dömpingelt behozatalnak, három uniós gyártó a piac elhagyására kényszerült, és ennek eredményeként jött létre a jelenlegi duopolisztikus helyzet.

               (156)

               A hatályos intézkedések bevezetésével sikerült megállítani az uniós gyártók számának csökkenését. Amennyiben a kínai exportáló gyártók számára ismét lehetővé tennék a korlátlan mennyiségű dömpinget, az uniós gazdasági ágazat újból elkezdene kárt szenvedni, és ennek részeként piaci részesedést veszítene a kínai behozatal javára.

               (157)

               Az uniós gyártók nem rendelkeznek az uniós piaci kereslet teljes körű kielégítéséhez szükséges kapacitással (lásd a fenti (107) preambulumbekezdést). A hatályos intézkedések ellenére a kínai import továbbra is jelentős mennyiségben áramlott be az uniós piacra: a figyelembe vett időszakban 35 %–45 % közötti piaci részesedéssel rendelkezett a fenti (93) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint.

               (158)

               Az intézkedések hiányában előfordulhat, hogy a még meglévő két uniós gyártó is az uniós piac elhagyására kényszerül. Ilyen forgatókönyv esetén még inkább növekedne az uniós felhasználók függősége az egyedüli importforrásuktól, azaz Kínától, ami az ellátásbiztonság fent említett fontosságára való tekintettel nem szolgálná az Unió érdekét.

         5.5.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

               (159)

               A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek miatt a Kínából származó citromsav-behozatalra vonatkozó intézkedések fenntartása ne szolgálná az Unió érdekét.

         6.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

   6.1.   A kárra korlátozódó időközi felülvizsgálat

               (160)

               Az együttműködő kínai gyártók legtöbbje részes fele a fenti (2) preambulumbekezdésben említett kötelezettségvállalásoknak. A hatályvesztési felülvizsgálat kapcsán elvégzett vizsgálat a fenti (41) preambulumbekezdésben rámutatott, hogy ezen gyártók uniós piaci exportárait a minimális importárakat rögzítő kötelezettségvállalások alapján állapították meg. Következéseképp ezen vizsgálat sajátos körülményei között az exportáraikat nem lehetett elég megbízhatónak tekintetni a dömping folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének mérlegeléséhez. Ugyanígy, a fenti (100) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint ezek az exportárak nem tekinthetők megbízható mutatónak az alákínálás megbízható és érdemi számításához. Ugyanezen okból kifolyólag ezek az árak nem megbízhatók a kár megszüntetéséhez szükséges új szint kiszámításához sem.

               (161)

               A kötelezettségvállalások hatálya alá nem tartozó együttműködő kínai exportáló gyártó Laiwu esetében az exportárakat nem befolyásolta a kötelezettségvállalás, ezért azok az árak figyelembe vehetők a kár megszüntetéséhez szükséges új szint megállapításánál.

         6.2.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

               (162)

               Az intézkedések szintjének megállapításához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődésének megelőzéséhez szükséges vám összegét állapította meg.

               (163)

               A kár abban az esetben nem ismétlődne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná termelési költségeit, és a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése révén olyan adózás előtti nyereségre tudna szert tenni, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül ésszerűen elérhet. Az e célból az eredeti vizsgálatban megállapított haszonkulcs 6 % volt.

               (164)

               Ez alapján a Bizottság az uniós értékesítési árakból a felülvizsgálati időszakban ténylegesen elért haszonkulcsot levonva, és azt a fent említett 6 %-os haszonkulccsal helyettesítve kiszámította a hasonló termék uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árát.

               (165)

               Az érdekelt felek egyike azt állította, hogy az adózás előtti 6 %-os haszonkulcs túl alacsony, mivel a jelentős adóteher miatt az adózás utáni eredmény nem biztosítja a szükséges erőforrásokat.

               (166)

               Ezzel összefüggésben meg kell említeni, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges szint meghatározásához alkalmazott haszonkulcs a dömpingelt import nélküli haszonkulcsnak felel meg. Az érdekelt fél semmilyen bizonyító érvvel nem szolgált arra vonatkozóan, hogy a 6 %-os haszonkulcs – amely az uniós gazdasági ágazat által a dömpingelt import nélkül ténylegesen elért, az eredeti vizsgálatban megállapított haszonkulcs – ne lenne alkalmas erre e célra.

               (167)

               A Bizottság ezt követően a Laiwu-nak az áralákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importára, valamint az uniós gyártók által az uniós piacon a felülvizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagos ára összehasonlításával meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki.

         6.3.   Végleges dömpingellenes intézkedések

               (168)

               A Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. vállalat esetében az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése szerinti alacsonyabb vám szabályának megfelelő végleges dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az érintett termék behozatalai tekintetében. A Bizottság elvégezte a kárkülönbözet és a dömpingkülönbözet összehasonlítását. A vám mértékét a dömpingkülönbözet, illetve kár megszüntetéséhez szükséges szint közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni.

               (169)

               A fentiek alapján a végleges dömpingellenes vámtételek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

                           Vállalat

                           Dömpingkülönbözet

                           A kár megszüntetésé-hez szükséges szint

                           Végleges dömpingellenes vám

                           Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd.

                           37,8 %

                           15,3 %

                           15,3 %

               (170)

               A hatályvesztési felülvizsgálat keretében az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Kínából származó citromsav behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetni kell arra, hogy ezen intézkedések különböző mértékű értékvámokból és bizonyos vállalatokra vonatkozó kötelezettségvállalásokból állnak.

               (171)

               Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ennek megfelelően a vámok az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. E vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett jogi személyek által előállított érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében külön nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termékek importjaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó. Esetükben az egyedi dömpingellenes vámtételek egyike sem alkalmazandó.

               (172)

               Amennyiben egy vállalat módosítja cégjegyzék szerinti nevét vagy címét, kérelmezheti a szóban forgó egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (12). A kérelemnek tartalmaznia kell az összes releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének vagy címének megváltozatása nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, név- és címváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítést tesznek közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               (173)

               Két exportáló gyártó a címük változásáról értesítette a Bizottságot. Ezek egyike a nevét érintő változásról is értesítést küldött a Bizottságnak. Ezek a változások az érintett termékkel összefüggésben nem érintik az exportáló gyártók működését.

               (174)

               Egy másik exportáló gyártó a továbbiakban nem jogosult az egyedi vámtételre, mivel a gyártó megszűnt.

               (175)

               A fenti (173) és (174) preambulumbekezdés megállapításait nyilvánosságra hozták, azokkal kapcsolatban észrevétel nem érkezett.

         7.   AZ INTÉZKEDÉSEK FORMÁI

               (176)

               Az intézkedések formájának felülvizsgálata keretében a Bizottság megvizsgálta a kötelezettségvállalásokban szereplő minimális importárak szerkezetét, különös tekintettel az indexálási mechanizmusra.

               (177)

               A minimális importárakat eredetileg a kukorica egyesült államokbeli árainak ingadozásai alapján indexálták. Az eredeti intézkedések bevezetésekor a kötelezettségvállalásokat felajánló exportáló gyártók nem találtak nyilvánosan hozzáférhető referenciaforrást a kukorica uniós árára vonatkozóan. Ilyen forrás ma már rendelkezésre áll, és az annak fényében megfelelőbbnek tekinthető, hogy a minimális importárakat az uniós gazdasági ágazat számára kárt nem okozó ár alapján állapították meg.

               (178)

               A Bizottság megvizsgálta továbbá a citromsav tonnányi egységére vetített nyersanyag-fogyasztási indexálási változót, és helyesnek találta azt.

               (179)

               A nyilvánosságra hozatalt követően érdekelt felek azzal érveltek, hogy a minimális importár fent leírtak szerinti indexálása helyett egy rögzített küszöbárat kellene alkalmazni, vagy a kukoricán felül más nyersanyagok árát is figyelembe kellene venni az indexáláshoz, mivel nem minden gyártó használja a kukoricát a citromsav-gyártás alapanyagaként. Tekintettel azonban arra, hogy a citromsavnak mind a gyártási költsége, mind az ára jelentősen ingadozik, egy rögzített küszöbár gyorsan idejétmúlttá, illetve ésszerűtlenül magassá vagy alacsonnyá válhat. Nem tekinthető helyes megoldásnak az sem, ha egy meglehetősen stabil árakkal rendelkező és az áraira vonatkozóan nyilvánosan elérhető és megbízható forrással nem rendelkező nyersanyaghoz kötik az indexálást, miközben a citromsav ára jelentősen ingadozik.

               (180)

               A Bizottság következésképp úgy véli, hogy egy rögzített küszöbár vagy a más nyersanyagokra alapozott indexálás nem célravezetőbb megoldás, mint a kukorica árai alapján történő indexálás. Ugyanakkor mivel a kukorica nem az egyetlen alapanyag az uniós gyártók mindegyike esetében, a Bizottság helyesnek találta a nyersanyag-fogyasztási indexálási változó felülvizsgálatát annak érdekében, hogy az jobban visszatükrözze az uniós gazdasági ágazat súlyozott átlagos kukorica-felhasználását, valamint az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozó, kárt nem okozó ár alakulását.

               (181)

               A kárra korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat keretében a Bizottság megállapította az uniós gazdasági ágazat számára kárt nem okozó új árat. Mindezek alapján a minimális importár módosítása és frissítése szükséges annak érdekében, hogy a kötelezettségvállalások hatályban maradhassanak.

               (182)

               A nyilvánosságra hozatalt követően azon öt együttműködő exportáló gyártó – köztük az exportáló gyártók egy csoportja –, amelyekre vonatkozóan jelenleg kötelezettségvállalások vannak hatályban és a Kínai Fém-, Ásvány- és Vegyianyag-Importőrök és -Exportőrök Kereskedelmi Kamarája együttesen (lásd a fenti (2) és (3) preambulumbekezdést) az árra vonatkozóan új, elfogadható kötelezettségvállalásokat ajánlottak fel.

               (183)

               A Bizottság az (EU) 2015/87 végrehajtási határozattal (13) elfogadta ezeket az új, a hatályban lévő kötelezettségvállalások helyébe lépő kötelezettségvállalási felajánlásokat. Az új kötelezettségvállalási felajánlás megszünteti a dömping káros hatásait, és elegendő mértékben korlátozza a megkerülés kockázatát.

               (184)

               Annak érdekében, hogy a Bizottság és a vámhatóságok hatékonyan ellenőrizhessék, hogy a vállalatok betartják-e a kötelezettségvállalásokat, amikor a szabad forgalomba bocsátásra irányuló kérelmet az illetékes vámhatósághoz benyújtják, a dömpingellenes vámmentesség biztosításának feltétele:

                           i.

                           kötelezettségvállalási számlát kell bemutatni, amely a legalább a mellékletben felsorolt elemeket és a mellékletben megadott nyilatkozatot tartalmazó kereskedelmi számla;

                           ii.

                           az importált termékeket az említett vállalatok gyártották és szállították, valamint az első független uniós vevő részére közvetlenül számlázták, valamint

                           iii.

                           a vámhatóságnak bejelentett és bemutatott árunak pontosan meg kell felelnie a kötelezettségvállalási számlán szereplő termékleírásnak.

                     Ha a fenti feltételek nem teljesülnek, a szabad forgalomba helyezési nyilatkozat elfogadásakor megfelelő dömpingellenes vámot kell beszedni.

               (185)

               Ha a Bizottság az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdése alapján meghatározott ügyletekre hivatkozva visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását annak megszegését követően, és érvénytelennek nyilvánítja a vonatkozó kötelezettségvállalási számlákat, vámtartozás keletkezik az ezen ügyletekre vonatkozó szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozat elfogadásakor.

               (186)

               Az importőröknek tisztában kell lenniük azzal, hogy a szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozat elfogadásakor szokásos kereskedelmi kockázatként a (184) és (185) preambulumbekezdésben foglaltak szerint még akkor is vámtartozás keletkezhet, ha a Bizottság elfogadta az azon gyártó által felajánlott kötelezettségvállalást, akitől közvetlenül vagy közvetve vásárolnak.

               (187)

               Az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   A jelenleg a 2918 14 00 és az ex 2918 15 00 (2918150010 TARIC-kód) alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó citromsav és trinátrium-citrát dihidrát behozatalára végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

               Vállalat

               Végleges dömpingellenes vám (%)

               TARIC-kiegészítő kód

               COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. – No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui tartomány, Kínai Népköztársaság

               35,7

               A874

               Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. – No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság

               15,3

               A880

               RZBC Co., Ltd. – No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság

               36,8

               A876

               RZBC (Juxian) Co., Ltd. – No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság

               36,8

               A877

               TTCA Co., Ltd. – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság

               42,7

               A878

               Weifang Ensign Industry Co., Ltd. – No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság

               33,8

               A882

               Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. – No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu tartomány, Kínai Népköztársaság

               32,6

               A879

               Minden más vállalat

               42,7

               A999

         (3)   Az (1) bekezdés rendelkezései ellenére a végleges dömpingellenes vámot nem kell alkalmazni a 2. cikk szerint szabad forgalomba hozott importra.
   (4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó megfelelő hatályos rendelkezések alkalmazandók.
   2. cikk
   (1)   A szabad forgalomba bocsátásra bejelentett azon behozatal, amelyet olyan vállalatok számláztak, amelyeknek kötelezettségvállalásait a Bizottság elfogadta, és amelyek neve szerepel az (EU) 2015/87 végrehajtási határozatban, mentesül az 1. cikk által kivetett dömpingellenes vám fizetése alól, amennyiben:

               a)

               közvetlenül azt az említett vállalatok gyártották és az első független uniós vásárlónak ők szállították és számlázták ki; valamint

               b)

               a behozatalt kötelezettségvállalási számla kíséri, amely legalább az e rendelet mellékletében felsorolt elemeket és a benne meghatározott nyilatkozatot tartalmazó kereskedelmi számla; valamint

               c)

               az elvámolásra bejelentett és bemutatott áru pontosan megfelel a kötelezettségvállalási számlán szereplő megnevezésnek.

         (2)   Vámtartozás keletkezik a szabad kereskedelmi forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozat elfogadásakor:

               a)

               ha megállapítást nyer, hogy az (1) bekezdésben ismertetett behozatal tekintetében az említett bekezdés egy vagy több feltétele nem teljesül; vagy

               b)

               ha a Bizottság az 1225/2009/EK rendelet 8. cikkének (9) bekezdése szerint a kötelezettségvállalás elfogadását rendeletben vagy határozatban visszavonja, amelyben konkrét ügyletekre hivatkozik, és a vonatkozó kötelezettségvállalási számlákat érvénytelennek nyilvánítja.

         3. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. január 21-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  HL L 323., 2008.12.3., 1. o.

      (3)  HL L 323., 2008.12.3., 62. o.

      (4)  HL L 244., 2012.9.8., 27. o.

      (5)  HL C 60., 2013.3.1., 9. o.

      (6)  HL C 351., 2013.11.30., 27. o.

      (7)  http://madb.trade.cec.eu.int:8080/madb/atDutyOverviewPubli.htm

      (8)  http://www.ihs.com/products/chemical/planning/ceh/citric-acid.aspx

      (9)  http://www.ihs.com/products/chemical/planning/ceh/citric-acid.aspx. Az idézett szövegrész a jelentés nyilvánosan elérhető kivonatára támaszkodik.

      (10)  Lásd az 488/2008/EK bizottsági rendelet (61) preambulumbekezdését (HL L 143., 2008.6.3., 13. o.).

      (11)  HL C 351., 2013.11.30., 27. o.

      (12)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, CHAR 04/39, 1049 Brussels, Belgium.

      (13)  Lásd e Hivatalos Lap 75. oldalát.

      MELLÉKLET
      A kötelezettségvállalás alá tartozó, a vállalat által az Európai Unióban értékesített árukat kísérő kereskedelmi számlán a következőket kell feltüntetni:

                  1.

                  „A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS TÁRGYÁT KÉPEZŐ ÁRUT KÍSÉRŐ SZÁMLA” címsor.

                  2.

                  A kereskedelmi számlát kiállító vállalat neve.

                  3.

                  A kereskedelmi számla száma.

                  4.

                  A kereskedelmi számla kiállításának időpontja.

                  5.

                  Az a TARIC-kiegészítő kód, amelyet a számlán szereplő árunak az Európai Unió határán történő vámkezelése során használni fognak.

                  6.

                  Az áru pontos megnevezése, többek között:

                              —

                              a kötelezettségvállaláshoz használt termékkód,

                              —

                              az érintett termékkódnak megfelelő áru közérthető nyelven megfogalmazott leírása,

                              —

                              a vállalat termékkódszáma (CPC),

                              —

                              TARIC-kód,

                              —

                              a mennyiség (tonnában megadva).

                  7.

                  Az értékesítés feltételei, ideértve a következőket:

                              —

                              tonnánkénti ár,

                              —

                              az alkalmazandó fizetési feltételek,

                              —

                              az alkalmazandó szállítási feltételek,

                              —

                              az összes engedmény és kedvezmény.

                  8.

                  Az Európai Unióban importőrként működő vállalat neve, amelynek részére a vállalat a kötelezettségvállalás tárgyát képező árut kísérő kereskedelmi számlát közvetlenül kiállította.

                  9.

                  A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve, valamint a következő aláírt nyilatkozat:
                  „Alulírott igazolom, hogy a jelen számlán szereplő árunak az Európai Unióba közvetlen export útján történő értékesítése a [VÁLLALAT] által felajánlott és az Európai Bizottság által a (EU) 2015/87 végrehajtási határozattal elfogadott kötelezettségvállalás hatálya alatt és feltételei szerint történik. Kijelentem, hogy az e számlán feltüntetett információk hiánytalanok és helytállóak.”