title: A Bizottság 1085/2011/EU végrehajtási rendelete ( 2011. október 27. ) a mezőgazdasági termékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről szóló 3/2008/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 501/2008/EK rendelet módosításáról

text:
               28.10.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 281/5

         A BIZOTTSÁG 1085/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2011. október 27.)
   a mezőgazdasági termékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről szóló 3/2008/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 501/2008/EK rendelet módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről szóló, 2007. december 17-i 3/2008/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az 501/2008/EK bizottsági rendelet (2) szabályokat állapít meg a 3/2008/EK rendelet 6. cikkében említett programok kidolgozására, kiválasztására, végrehajtására, finanszírozására és ellenőrzésére.

               (2)

               A rendszer hatékonyságának fokozása érdekében célszerű lehetőséget nyújtani a szakmai vagy szakmaközi szervezeteknek a belső piacon és harmadik országokban végrehajtandó programok évente kétszer történő benyújtására. A benyújtás és a kiválasztás rendszerét oly módon kell kiigazítani, hogy az előző fordulóban visszautasított programok újabb esélyt kaphassanak. Az új benyújtási és kiválasztási rendszerre történő átállás megkönnyítése érdekében indokolt biztosítani, hogy 2012-ben a programok első benyújtására vonatkozó rendszert ne érintse az ütemtervben bekövetkezett változás.

               (3)

               A felesleges adminisztratív terhek csökkentése érdekében – hacsak a Bizottság külön nem kéri – indokolt eltörölni azt a követelményt, hogy a Bizottság részére számos dokumentumot kell továbbítani (a javaslattevő szervezetekkel kötött szerződés egy másolata és a teljesítési biztosíték letétbe helyezését igazoló bizonylat; a végrehajtó szerv által aláírt szerződés másolata; valamennyi előlegfizetés iránti kérelem másolata és a megfelelő biztosíték letétbe helyezését igazoló bizonylat; és a szerződés végrehajtásáról szóló negyedéves jelentések).

               (4)

               Indokolt meghatározni, hogy a közegészségügyben hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságoknak jóvá kell hagyniuk azokat az üzeneteket, amelyek egy termék egészségre gyakorolt hatására utalnak, valamint a tagállam által jóváhagyott anyagokat el kell küldeni a Bizottságnak.

               (5)

               Az 501/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (6)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 501/2008/EK rendelet a következőképpen módosul:

               (1)

               A 4. cikk (3) bekezdésében a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
               „Az ilyen hatásra utaló üzeneteket a közegészségügyben hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságnak jóvá kell hagynia.”

               (2)

               A 8. cikk (1) bekezdésében a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
               „Az Uniónak az ágazatra nézve reprezentatív szakmai vagy szakmaközi szervezetei (a továbbiakban: javaslattevő szervezetek) legkésőbb szeptember 30-ig („a programok első benyújtása”) és legkésőbb április 15-ig („a programok második benyújtása”) a tagállam elé terjesztik programjaikat. A 2012. év tekintetében a programok első benyújtására 2011. november 30-ig kerülhet sor.”

               (3)

               A 11. cikk a következőképpen módosul:

                           a)

                           Az (1) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
                           „(1)   A tagállamok eljuttatják a Bizottsághoz a 9. cikk (1) bekezdésében említett –adott esetben a 8. cikk (3) bekezdésével összhangban általuk már kiválasztott végrehajtó szervezeteket is tartalmazó – jegyzéket, valamint az egyes programokról készült másolatot. Ezeknek az elektronikus és postai úton egyaránt benyújtott dokumentumoknak a programok első benyújtása tekintetében legkésőbb november 30-ig, a programok második benyújtása tekintetében pedig június 15-ig kell beérkezniük a Bizottsághoz.”

                           b)

                           A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                           „(2)   A Bizottság a programok első benyújtása tekintetében legkésőbb január 31-ig, a programok második benyújtása tekintetében pedig augusztus 16-ig értesíti az érintett tagállamokat, ha valamely benyújtott programról azt állapítja meg, hogy az teljesen vagy részben összeegyeztethetetlen:

                                       a)

                                       az uniós szabályozással; vagy

                                       b)

                                       a belső piacot illetően az irányvonalakkal; vagy

                                       c)

                                       harmadik országokat illetően a 9. cikk (2) bekezdése szerinti szempontokkal.”

                           c)

                           A (3) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
                           „A felülvizsgált programok ellenőrzését követően a Bizottság a programok első benyújtása tekintetében legkésőbb április 30-ig, a programok második benyújtása tekintetében pedig legkésőbb november 15-ig határoz arról, hogy a 3/2008/EK rendelet 16. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban mely programokhoz biztosíthat társfinanszírozást.”

                           d)

                           A szöveg a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
                           „(5)   Az (1), (2) és (3) bekezdésektől eltérve a programok első benyújtása tekintetében a következő, 2012. évre vonatkozó határidők kerültek megállapításra:

                                       a)

                                       a tagállamoknak be kell nyújtaniuk az (1) bekezdésben említett jegyzéket, amelynek legkésőbb 2012. február 15-ig be kell érkeznie a Bizottsághoz;

                                       b)

                                       a Bizottság 2012. április 26-ig megküldi a tagállamoknak a (2) bekezdésben foglalt információkat; és

                                       c)

                                       a Bizottság legkésőbb 2012. június 30-ig határoz arról, hogy mely programokhoz biztosíthat társfinanszírozást.”

               (4)

               A 16. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               „(5)   A tagállam a Bizottság kérésére tíz munkanapon belül megküldi a Bizottságnak a szerződés egy példányát és a teljesítési biztosíték letétbe helyezését igazoló bizonylatot.
               A tagállam ezenkívül a Bizottság kérésére tíz munkanapon belül másolatot küld a Bizottságnak a kiválasztott javaslattevő szervezet és a végrehajtó szervezet között létrejött szerződésről. Ez utóbbi szerződésben ki kell kötni, hogy a végrehajtó szervezet köteles alávetni magát a 25. cikkben előírt ellenőrzéseknek.”

               (5)

               A 17. cikk (3) bekezdésében az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
               „(3)   Az előleg kifizetésének feltétele, hogy a szerződő fél az előleg 110 %-ának megfelelő összegű biztosítékot helyezzen letétbe a tagállam javára, a 2220/85/EGK rendelet III. címében előírt feltételekkel. A tagállam a Bizottság kérésére tíz munkanapon belül továbbítja a Bizottság részére valamennyi előlegfizetési kérelem másolatát és a megfelelő biztosíték letétbe helyezését igazoló bizonylatot.”

               (6)

               A 22. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               „(3)   A tagállam a Bizottság kérésére tíz munkanapon belül megküldi a Bizottságnak a a 18. cikk szerinti részkifizetésekhez szükséges negyedéves jelentések másolatát.”

               (7)

               A 23. cikk (1) bekezdésében a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
               „A tagállamok továbbítják a Bizottságnak a jóváhagyott anyagokat.”

         2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2011. október 27-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 3., 2008.1.5., 1. o.

      (2)  HL L 147., 2008.6.6., 3. o.


title: A Bizottság (EU) 2016/462 végrehajtási rendelete (2016. március 30.) a tengeri védelemmel kapcsolatos bizottsági vizsgálatok lefolytatására vonatkozó felülvizsgált eljárások megállapításáról szóló 324/2008/EK rendelet módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
                  31.3.2016

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 80/28

            A BIZOTTSÁG (EU) 2016/462 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
      (2016. március 30.)
      a tengeri védelemmel kapcsolatos bizottsági vizsgálatok lefolytatására vonatkozó felülvizsgált eljárások megállapításáról szóló 324/2008/EK rendelet módosításáról
      (EGT-vonatkozású szöveg)
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
      tekintettel a hajók és kikötőlétesítmények védelmének fokozásáról szóló, 2004. március 31-i 725/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,
      mivel:

                  (1)

                  A 725/2004/EK rendelet és a 2005/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) tagállamok általi alkalmazásának figyelemmel kísérése érdekében a Bizottságnak vizsgálatokat kell folytatnia. A Bizottság felügyelete melletti vizsgálatok megszervezésére a nemzeti minőségellenőrzési rendszerek és tengeri védelmi intézkedések, eljárások és struktúrák hatékonyságának ellenőrzése érdekében van szükség.

                  (2)

                  A vizsgálatok lefolytatásában a Bizottságot az 1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) létrehozott Európai Tengerbiztonsági Ügynökség segíti. Az Európai Gazdasági Térség (EGT) összefüggésében végrehajtandó vizsgálatok lefolytatásához a Bizottság a 116/2008 EGT vegyes bizottsági határozatnak (4) megfelelően az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) államai által összeállított jegyzékekben szereplő nemzeti ellenőrök segítségét veszi igénybe.

                  (3)

                  A 324/2008/EK bizottsági rendelet (5) eljárási szabályokat állapít meg a tengeri védelemmel kapcsolatos bizottsági vizsgálatok átlátható, hatékony, harmonizált és következetes módon történő elvégzéséhez.

                  (4)

                  A 2008 óta szerzett tapasztalatok fényében gondoskodni kell arról, hogy a 324/2008/EK rendelet szerinti bizottsági vizsgálatok elvégzésére következetesen a megállapított eljárással összhangban kerüljön sor, egy egységes módszertan alkalmazását is beleértve. A Bizottságra ruházott hatáskörök gyakorlásának és a tagállamokkal való együttműködés elmélyítését célzó intézkedéseknek hatékonyaknak és átláthatóaknak kell lenniük.

                  (5)

                  A bizottsági vizsgálatok összefüggésében használt fogalmak pontosabb meghatározásra szorulnak. A módosításokkal nem válik szélesebbé a vizsgálatok tárgyi hatálya.

                  (6)

                  A Bizottságnak és a tagállamoknak egymással együttműködve kell előkészíteniük és lefolytatniuk a bizottsági vizsgálatokat.

                  (7)

                  A Bizottságnak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy vizsgálócsoportjaiba felvehessen a tagállamok által rendelkezésre bocsátott, a képesítési és képzési kritériumoknak megfelelő nemzeti ellenőröket.

                  (8)

                  A bizottsági vizsgálatok átlátható és hatékony végzése érdekében egyes rendelkezéseket egyértelműbbé és részletesebbé kell tenni, különösen az olyan hajóvizsgálatok vonatkozásában, amelyek a beszállási kikötőtől eltérő tagállami kikötőben fejeződnek be. Tisztázni kell a tagállami lobogó alatt közlekedő hajók EU-területen kívüli helyszínen történő vizsgálatának kérdését, különös tekintettel az ilyen vizsgálatokra jellemző logisztikai nehézségekre.

                  (9)

                  A vizsgálatokhoz kapcsolódó érzékeny, de nem minősített információkat szigorú biztonsági intézkedések mellett kell kezelni bizalmas jellegük garantálása és nyilvánosságra hozataluk elkerülése érdekében.

                  (10)

                  A 324/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

                  (11)

                  Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 725/2004/EK rendelet 11. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

            ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
      1. cikk
      A 324/2008/EK rendelet módosításai
      A 324/2008/EK rendelet az alábbiak szerint módosul:

                  1.

                  A 2. cikk a következőképpen módosul:

                              a)

                              az 1. és 2. pont helyébe a következő szöveg lép:
                              „1.   »bizottsági vizsgálat«: a tagállamok nemzeti tengeri védelmi minőségellenőrzési rendszereinek, intézkedéseinek, eljárásainak és struktúráinak bizottsági ellenőrök által történő vizsgálata a 725/2004/EK rendeletnek való megfelelés és a 2005/65/EK irányelv végrehajtásának ellenőrzése érdekében. A vizsgálat a 725/2004/EK rendelet I. mellékletében szereplő meghatározások szerint kiterjedhet kikötők, kikötőlétesítmények, hajók, illetékes tengeri védelmi hatóságok vagy társaságok ellenőrzésére. A vizsgálat ezenkívül a 725/2004/EK rendelet I. mellékletében és a 2005/65/EK irányelv elismert védelmi szervezetekre vonatkozó IV. mellékletében meghatározott elismert védelmi szervezetek ellenőrzését is magában foglalhatja;
                              2.   »bizottsági ellenőr«: a 7. cikkben meghatározott követelményeknek megfelelő, a Bizottság vagy az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség által alkalmazott, illetve a Bizottság által a bizottsági vizsgálatokban való részvételre kijelölt, a tagállamok vagy az EFTA-államok által összeállított jegyzékekben szereplő nemzeti ellenőr;”

                              b)

                              a 11. pont helyébe a következő szöveg lép:
                              „11.   »kikötő«: a tagállamok által a 2005/65/EK irányelv 2. cikkének (3) bekezdésének megfelelően meghatározott határokkal rendelkező, az említett irányelv 12. cikke szerint a Bizottsággal közölt terület;”

                              c)

                              a szöveg a következő 12., 13., 14., 15., 16. és 17. ponttal egészül ki:
                              „12.   »ideiglenes korrekciós intézkedés«: olyan átmeneti intézkedés vagy intézkedéssorozat, amely révén a vizsgálat során feltárt súlyos szabálytalanság vagy szabálytalanság következményei a teljes korrekcióig a lehető legnagyobb mértékben kivédhetők;
                              13.   »minősített információ«: a vizsgálati tevékenységek során szerzett olyan azonosított vagy azonosítható információ, amelynek nyilvánosságra hozatala a biztonsági szabályok megsértéséhez vezethet, és amelyet az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozat (*) rendelkezéseinek vagy a vonatkozó tagállami jogszabályoknak megfelelően minősítettek;
                              14.   »érzékeny, de nem minősített információ«: a vizsgálati tevékenységek során szerzett, a vizsgálattal kapcsolatos olyan tartalom vagy információ, amelynek nyilvánosságra hozatala a biztonsági szabályok megsértéséhez vezethet, és amely kizárólag a szükséges ismeret elve alapján osztható meg;
                              15.   »nem megerősített«: a bizottsági vizsgálat során tett olyan megállapítás, amely a 725/2004/EK rendelet vagy a 2005/65/EK irányelv teljesítésének elmulasztására utal, de amelyet nem támaszt alá tárgyilagos bizonyíték;
                              16.   »bizottság«: a 725/2004/EK rendelet 11. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság;
                              17.   »lobogó szerinti állam képviselője«: azon tagállam illetékes hatóságainak tisztviselője, amelynek lobogója alatt a hajó közlekedik, vagy egy elismert tengeri védelmi szervezet képviselője, amennyiben az említett tagállam ilyen személyt jelöl ki.

                                 (*)  A Bizottság 2015. március 13-i (EU, Euratom) 2015/444 határozata az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 72., 2015.3.17., 53. o.).”"

                  2.

                  A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:
                  „3. cikk
                  Tagállami együttműködés
                  (1)   A Bizottság hatáskörének sérelme nélkül a tagállamok együttműködnek a Bizottsággal vizsgálati feladatainak teljesítése során. Ez az együttműködés az előkészítési, felügyeleti és jelentéstételi szakaszokban valósul meg.
                  (2)   A tagállamok minden szükséges lépést megtesznek annak érdekében, hogy a vizsgálatról szóló értesítés:

                              a)

                              szigorú biztonsági intézkedések hatálya alá tartozzon nyilvánosságra hozatalának elkerülése érdekében, és így a vizsgálati eljárás integritása ne kerüljön veszélybe; és

                              b)

                              az érintett felekkel a szükséges ismeret elve alapján kerüljön megosztásra.”

                  3.

                  A 4. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
                  „(2)   Valamennyi tagállam gondoskodik arról, hogy a bizottsági ellenőrök kérésre hozzáférjenek minden, a vizsgálati feladataik ellátásához szükséges biztonsági dokumentumhoz, különösen:

                              a)

                              a 725/2004/EK rendelet végrehajtásáról szóló, az említett rendelet 9. cikkének (3) bekezdésében említett nemzeti programhoz;

                              b)

                              a kapcsolattartási pont által biztosított legfrissebb adatokhoz és a 725/2004/EK rendelet 9. cikke (4) bekezdésében említett ellenőrző jelentésekhez;

                              c)

                              a tagállamok által a kikötővédelmi tervek végrehajtására vonatkozóan végzett ellenőrzések eredményeihez;

                              d)

                              a hajókra, kikötőkre és kikötőlétesítményekre vonatkozó releváns biztonsági értékelésekhez, a hajókra, kikötőkre és kikötőlétesítményekre vonatkozó biztonsági tervekhez, valamint a hajókkal, kikötőkkel és kikötőlétesítményekkel összefüggő képzési és egyéb gyakorlatok dokumentumaihoz a bizottsági vizsgálat idejére;

                              e)

                              a kötelező védelmi kockázatértékelést követően meghozott, a 725/2004/EK rendelet 3. cikke (3) bekezdésében említett határozatról a tagállamok által küldött értesítésekhez;

                              f)

                              a tagállam által a 725/2004/EK rendelet és a 2005/65/EK irányelv végrehajtásával összefüggésben kibocsátott bármilyen iránymutatáshoz, utasításhoz vagy eljáráshoz.”

                  4.

                  Az 5. cikk a következőképpen módosul:

                              a)

                              az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                              „(1)   A tagállamok a Bizottsággal egyetértésben – amennyire kivitelezhető – nemzeti ellenőröket bocsátanak rendelkezésére a bizottsági vizsgálatokban való részvétel céljából, a kapcsolódó előkészítési és jelentéstételi szakaszokban való részvételt is beleértve.”;

                              b)

                              az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                              „(5)   A nemzeti ellenőrök bizottsági vizsgálatokban való részvételével kapcsolatos megkereséseket kellő időben kell elküldeni, általában a vizsgálat tervezett időpontja előtt legalább két hónappal.”

                  5.

                  A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:
                  „6. cikk
                  Technikai segítségnyújtás az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség részéről a bizottsági vizsgálatok során
                  Az 1406/2002/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti technikai segítségnyújtás keretében az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség műszaki szakértőket bocsát a Bizottság rendelkezésre a bizottsági vizsgálatokban való részvétel céljából, a kapcsolódó előkészítési és jelentéstételi szakaszokban való részvételt is beleértve.”

                  6.

                  A 7. cikk a következőképpen módosul:

                              a)

                              az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

                                          i.

                                          a b) pont helyébe a következő szöveg lép:

                                                      „b)

                                                      a védelmi technológiákkal és módszerekkel kapcsolatos megfelelő szakmai ismeretek;”;

                                          ii.

                                          a d) pont helyébe a következő szöveg lép:

                                                      „d)

                                                      a vizsgálandó műveletekről szerzett munkatapasztalat;”;

                                          iii.

                                          a szöveg a következő e) és f) pontokkal egészül ki:

                                                      „e)

                                                      a tengeri környezetben végzett munkával összefüggő egészségügyi, biztonsági és védelmi követelmények ismerete;

                                                      f)

                                                      a tengeri védelem területén alkalmazandó főbb jogi követelmények ismerete.”;

                              b)

                              a (2) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
                              „A bizottsági ellenőri feladatkör betöltésének feltétele az erre irányuló képzés sikeres elvégzése. Ismereteik frissítése érdekében a bizottsági ellenőrök időszakosan, legalább ötévente kötelesek képzésen részt venni.”;

                              c)

                              a szöveg a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
                              „(4)   Ha valamely korábbi vizsgálat során egy ellenőr magatartása vagy teljesítménye nem tett eleget e rendelet követelményeinek, a szóban forgó ellenőr többé nem jelölhető ki bizottsági vizsgálati feladatok ellátására.”

                  7.

                  A 8. cikk a következőképpen módosul:

                              a)

                              az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                              „(1)   A Bizottság legalább hat héttel a vizsgálat előtt értesíti azon tagállam kapcsolattartási pontját, amelynek területén a vizsgálatot végre kívánja hajtani.
                              A vizsgálatról szóló értesítés mellett a Bizottság az illetékes hatóságok által kitöltendő előzetes kérdőívet is küldhet a kapcsolattartási pontnak, amely kérdőív kiegészíthető a vonatkozó dokumentumok benyújtására vonatkozó kéréssel. A kitöltött kérdőívet és a kért dokumentumokat legalább két héttel az ellenőrzés tervezett időpontja előtt el kell juttatni a Bizottsághoz.
                              Az első albekezdésben előírt értesítési határidő lecsökkenthető legalább két hétre, feltéve, hogy a Bizottság olyan rendkívüli eseményre reagál, amely az Európai Unióban jelentősen befolyásolhatja a tengeri védelem általános szintjét, és hogy a Bizottság az értesítés elküldése előtt egyeztetett a kapcsolattartási ponttal. Ebben az esetben a második albekezdés nem alkalmazandó.”;

                              b)

                              az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                              „(5)   Ha a lobogó szerinti állam tagállam, a Bizottság mielőbb értesíti az adott tagállam kapcsolattartási pontját arról, hogy a hajót a kikötőlétesítményben való tartózkodása során átvizsgálhatják. Ha a vizsgálatnak ki kell terjednie valamely, a vizsgálat tárgyát képező hatóság szerinti tagállamtól eltérő tagállam lobogója alatt közlekedő hajóra, a Bizottság erről értesíti a lobogó szerinti tagállam kapcsolattartási pontját, hogy megtörténhessenek a hajó fedélzetén végzendő vizsgálathoz szükséges gyakorlati lépések.”;

                              c)

                              a (9) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                              „(9)   Amennyiben a Bizottság egy, az Európai Unió területén kívüli helyszínen vesz részt valamely hajó nemzeti vizsgálatán vagy ellenőrzésén, a Bizottság lefolytatja a kapcsolattartási ponttal az ahhoz szükséges egyeztetéseket, hogy a vizsgálat vagy ellenőrzés figyelemmel kísérésére a lobogó szerinti állam képviselőjének jelenlétében kerülhessen sor.”

                  8.

                  A 10. cikk a következőképpen módosul:

                              a)

                              az (1) és a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                              „(1)   A 725/2004/EK rendeletben és a 2005/65/EK irányelvben megállapított tengeri védelmi követelményeknek való megfelelés ellenőrzését szabványos módszertan alapján kell végezni.
                              (2)   Vizsgálati tevékenységeik végzése során a bizottsági ellenőröket mindenkor kísérnie kell az érintett illetékes hatóság egy képviselőjének. A képviselő nem veszélyeztetheti az vizsgálati tevékenységek hatékonyságát vagy eredményességét.
                              A vizsgálatokat úgy kell végrehajtani, hogy azok a lehető legkisebb fennakadást okozzák a kereskedelmi műveletekben. Ennek érdekében – megfelelő esetben, valamint a lobogó szerinti állam és a hajóparancsnok előzetes hozzájárulásával – a hajó kikötőben megkezdett vizsgálata folytatható azután, hogy a hajó elhagyta a kikötőt.
                              Ha a vizsgálat tárgyát képező hajó nemzetközi menetrend szerint két vagy több tagállam között közlekedik, a vizsgálat az utasoknak és járműveknek az egyes hajóutak végén történő be- és kiszállására is kiterjedhet. Ilyen esetben a Bizottság a 8. cikk (1) bekezdésének megfelelően értesíti az érkezési kikötő tagállami kapcsolattartási pontját.”;

                              b)

                              a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                              „(6)   A 11. cikk sérelme nélkül a bizottsági ellenőrök igény és lehetőség szerint a helyszínen nem hivatalos formában, szóban összefoglalják megállapításaikat.
                              A kapcsolattartási pontot a vizsgálati jelentés 11. cikk szerinti elkészítése előtt haladéktalanul tájékoztatni kell a bizottsági vizsgálat során feltárt bármely, a 725/2004/EK rendelet és a 2005/65/EK irányelv követelményei tekintetében megállapított súlyos szabálytalanságról.
                              Mindazonáltal amennyiben egy hajó vizsgálatát végző bizottsági ellenőr olyan súlyos szabálytalanságot észlel, amely a 16. cikk szerint intézkedést tesz szükségessé, a csoportvezető haladéktalanul írásban értesíti a releváns kapcsolattartási pontokat.”;

                              c)

                              a szöveg a következő (7) bekezdéssel egészül ki:
                              „(7)   A bizottsági ellenőröknek eredményes és hatékony módon, a biztonság és a védelem kellő szem előtt tartásával kell végezniük a vizsgálatokat.”.

                  9.

                  A 11. cikk (4) és (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
                  „(4)   A 725/2004/EK rendelet és a 2005/65/EK irányelv végrehajtásának e rendelet alapján történő értékelése során tett megállapítások a következő kategóriák egyikébe eshetnek:

                              a)

                              megfelelő;

                              b)

                              megfelelő, de javítás kívánatos;

                              c)

                              szabálytalanság;

                              d)

                              súlyos szabálytalanság;

                              e)

                              nem megerősített.

                        (5)   A jelentésnek részleteznie kell a 725/2004/EK rendelet vagy a 2005/65/EK irányelv végrehajtása keretében az e rendeletnek megfelelően a »súlyos szabálytalanság«, »szabálytalanság«, »megfelelő, de javítás kívánatos« és »nincs megerősítve« kategóriákba sorolt vizsgálati megállapításokat.
                  A jelentés korrekciós intézkedésekre irányuló ajánlásokat is tartalmazhat.”

                  10.

                  A 12. cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
                  „(3)   Amikor valamely tagállam egy feltárt súlyos szabálytalanság elhárítására azonnali korrekciós intézkedéseket javasol, azokról haladéktalanul értesíti a Bizottságot mielőtt a Bizottság kibocsátaná vizsgálati jelentését. Ilyen esetben a jelentésben ismertetni kell a tagállam által hozott korrekciós intézkedéseket. Ha csupán ideiglenes intézkedések meghozatalára kerül sor, a tagállam erről haladéktalanul értesíti a Bizottságot, és egyúttal a teljes és végső korrekciós intézkedések végrehajtásának határidejéről is tájékoztatja.”

                  11.

                  A 14. és 15. cikk helyébe a következő szöveg lép:
                  „14. cikk
                  Az információk bizalmas kezelése
                  A meglévő alkalmazandó szabályokkal összhangban a tengeri védelemmel összefüggésben végzett vizsgálatok során a Bizottság megteszi a szükséges intézkedéseket azon minősített információk védelmére, amelyekhez hozzáférése van, vagy amelyeket a tagállamok a tudomására hoznak. A tagállamok vonatkozó nemzeti jogszabályaikkal összhangban ezzel egyenértékű intézkedéseket hoznak.
                  Az érzékeny, de nem minősített információknak a tagállamok és a Bizottság közötti cseréjére van lehetőség, feltéve, hogy ezeket az információkat a felek az információk bizalmas jellegének biztosításához szükséges követelményeknek megfelelően védik.
                  15. cikk
                  A Bizottság vizsgálati programja
                  (1)   A Bizottság tanácsot kér a bizottságtól a vizsgálati program végrehajtásának fő prioritásairól.
                  (2)   A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a bizottságot a vizsgálati program végrehajtásáról és a vizsgálatok eredményeiről. A Bizottság megosztja a tagállamokkal a bizottsági vizsgálatok során megfigyelt bevált módszereket.
                  A vizsgálati jelentéseket rendszerint a következők szerint kell a bizottság rendelkezésére bocsátani:

                              a)

                              amint a 12. cikk (1) bekezdése szerinti tagállami válasz beérkezik; és

                              b)

                              az ügy lezárásakor.”

                  12.

                  A 16. cikk első bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
                  „Amennyiben egy vizsgálat a 725/2004/EK rendelet vagy a 2005/65/EK irányelv tekintetében olyan súlyos szabálytalanságot tár fel, amely vélhetően jelentősen befolyásolja az Unió tengeri védelmének általános szintjét, és nem orvosolható azonnal legalább ideiglenes jellegű korrekciós intézkedésekkel, akkor a Bizottság az érintett tagállamnak a súlyos szabálytalanságról való értesítése után haladéktalanul tájékoztatja a többi tagállamot.”

            2. cikk
      Hatálybalépés
      Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

         Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
         Kelt Brüsszelben, 2016. március 30-án.

               a Bizottság részéről

               az elnök

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  HL L 129., 2004.4.29., 6. o.

         (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2005. október 26-i 2005/65/EK irányelve a kikötővédelem fokozásáról (HL L 310., 2005.11.25., 28. o.).

         (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. június 27-i 1406/2002/EK rendelete az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség létrehozásáról (HL L 208., 2002.8.5., 1. o.).

         (4)  Az EGT Vegyes Bizottság 2008. november 7-i 116/2008 határozata az EGT-megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról (HL L 339., 2008.12.18., 106. o.).

         (5)  A Bizottság 2008. április 9-i 324/2008/EK rendelete a tengeri védelemmel kapcsolatos bizottsági vizsgálatok lefolytatására vonatkozó felülvizsgált eljárások megállapításáról (HL L 98., 2008.4.10., 5. o.).


title: A Bizottság 1144/2013/EU végrehajtási rendelete ( 2013. november 13. ) egy elnevezésnek a hagyományos különleges termékek jegyzékébe való bejegyzéséről (Tepertős pogácsa [HKT])

text:
               14.11.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 303/17

         A BIZOTTSÁG 1144/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2013. november 13.)
   egy elnevezésnek a hagyományos különleges termékek jegyzékébe való bejegyzéséről (Tepertős pogácsa [HKT])
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1151/2012/EU rendelet hatályon kívül helyezte és felváltotta a hagyományos különleges terméknek minősülő mezőgazdasági termékekről és élelmiszerekről szóló, 2006. március 20-i 509/2006/EK tanácsi rendeletet (2).

               (2)

               Az 509/2006/EK rendelet 8. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Magyarország kérelmét (3) a „Tepertős pogácsa” elnevezés bejegyzésére.

               (3)

               Németország és Ausztria az 509/2006/EK rendelet 9. cikkének megfelelően kifogást tartalmazó nyilatkozatot nyújtott be a Bizottsághoz. A Bizottság az említett cikk (3) bekezdésének megfelelően megvizsgálta a kifogást tartalmazó nyilatkozatokat, és elfogadhatónak ítélte meg őket.

               (4)

               Magyarország jelezte, hogy megállapodásra jutott Németországgal és Ausztriával.

               (5)

               A Németországgal létrejött megállapodás eredményeként módosult a bejegyzés iránti kérelem, oly módon, hogy törlésre kerültek a liszt minőségi paramétereire vonatkozó előírások (BL55 és BL80).

               (6)

               Ausztria elfogadta annak Magyarország általi megerősítését, hogy a bejegyzés iránti kérelem kizárólag a „Tepertős pogácsa” magyar elnevezés hagyományos különleges termékként történő oltalmazására irányul, és a szóban forgó magyar elnevezés bejegyzése iránti kérelem semmiféle kedvezőtlen hatást sem gyakorol a „Grammelpogatsche” nevet viselő termékre, és nem jelent veszélyt az e néven forgalmazott termék előállítására.

               (7)

               A fentiekre tekintettel a „Tepertős pogácsa” elnevezést helyénvaló bejegyezni a hagyományos különleges termékek jegyzékébe, és következésképpen a vonatkozó termékleírást indokolt aktualizálni és közzétenni,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az e rendelet I. mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.
   2. cikk
   Az aktualizált termékleírás e rendelet II. mellékletében található.
   3. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2013. november 13-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

      (2)  HL L 93., 2006.3.31., 1. o.

      (3)  HL C 180., 2012.6.21., 16. o.

      I. MELLÉKLET
      Az 1151/2012/EU rendelet I. mellékletének II. pontjában felsorolt mezőgazdasági termékek és élelmiszerek:

         2.3. osztály:   Cukrászsütemények, kenyér, édes tészták, torták, kekszek és egyéb sütőipari termékek

      MAGYARORSZÁG
      Tepertős pogácsa (HKT)

      II. MELLÉKLET
      1.   Termékleírás

      1.1.   Bejegyzendő elnevezés(ek)

      „Tepertős pogácsa”
      A termék forgalomba hozatalakor a címke a következő tájékoztatást tartalmazhatja: „magyar hagyományok szerint előállított”. A tájékoztató szövegét más hivatalos nyelvekre is lefordítják.
      1.2.   Az elnevezés

                  

                  önmagában különleges

                  ☒

                  a mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonságát fejezi ki

            Az elnevezésben szereplő „tepertős” jelző a zsírszalonna kisütése után visszamaradt tepertőt jelöli, ami darálást követően, krém formájában adja a „kerek sós sütemény”, azaz a pogácsa jellegzetes alapanyagát.
      1.3.   Igényli-e a kérelmező az 509/2006/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján az elnevezés fenntartását?

                  

                  Bejegyzés az elnevezés fenntartásával

                  ☒

                  Bejegyzés az elnevezés fenntartása nélkül

            1.4.   A termék típusa

                  2.3.

                  osztály: Cukrászsütemények, kenyér, édes tészták, torták, kekszek és egyéb sütőipari termékek

            1.5.   Annak a mezőgazdasági terméknek vagy élelmiszernek a leírása, amelyre a 3.1. pontban feltüntetett elnevezés vonatkozik

      A „Tepertős pogácsa” kerek, hengeres alakú, 3–5 cm átmérőjű, 25–50 g tömegű, darált tepertőt és sertészsírt tartalmazó, élesztővel lazított, omlós vagy hajtogatott leveles szerkezetű, sóval és borssal ízesített péksütemény. Felülete vörösesbarna, négyzethálósan rovátkolt. Alja sima, vörösesbarna. Bélzetében a tepertődarabkák egyenletes eloszlásban találhatók. Az omlós változat rögökre törhető szét, a leveles változat bélzete laza, leveles szerkezetű. Íze a tepertő pörkanyagaira jellemző, kellemesen sós, enyhén borsos fűszerezésű. A termék szárazanyagra számított zsírtartalma 20–30 %, lisztre számított 25–40 % mennyiségben tartalmaz tepertőt. A zsírtartalom legalább 60 %-a a tepertőből származik.
      Érzékszervi jellemzők:

                  Omlós tepertős pogácsa

                  Leveles tepertős pogácsa

                  Alak

                  Kerek, egyenletes henger alakú.

                  Kerek henger alakú, kismértékben megcsúszhat.

                  Héj

                  Felső része fényes, vörösesbarna színű, kereszt alakban sűrűn rovátkolt, oldala homokszínű, matt, alsó lapja vörösesbarna, matt.

                  Bélzet

                  Határozottan omlós szerkezet, de nem morzsálódó. A tepertő darabkái egyenletes eloszlásban találhatók, színe enyhén barnás.

                  Kissé leveles szerkezetű, rétegekben szétszedhető, a tepertő darabkái rétegekben láthatók, színe enyhén barnás.

                  Íz

                  Tepertőre jellemző, kellemesen sós, enyhén borsos.

                  Illat

                  Tepertőre és a sertészsírra jellemző; borsos.

            Fizikai és kémiai jellemzők
      Zsírtartalom: a késztermék bélzetének zsírtartalma szárazanyagra számítva 20–30 % (m/m)
      Sótartalom: a késztermékek bélzetének sótartalma szárazanyagra számítva legfeljebb 4,0 % (m/m)
      1.6.   Annak az előállítási módnak a leírása, amely alapján a 3.1. pontban feltüntetett elnevezésű mezőgazdasági terméket vagy élelmiszert előállítják

      Alapanyagok:

                  —

                  A tepertőkrém készítéséhez:

                              —

                              bőr nélküli sertéstepertő: a tepertőkrém 70–75 %-a, a húsmentes vagy hússal kevésbé átszőtt zsírszalonna kisütése után visszamaradó összesült zsírdarab,

                              —

                              sertészsír: a tepertőkrém 25–30 %-a, a húsmentes vagy hússal kevésbé átszőtt zsírszalonna kisütése során keletkező zsiradék.

                  —

                  A tészta készítéséhez: búzaliszt vagy tönkölybúzaliszt, tojás, tojássárgája, tej, élesztő, fehérbor vagy ecet, tejföl, só és bors.

            A „Tepertős pogácsa” előállításához mindennemű élelmiszer-adalékanyag (pl. térfogatnövelő vagy tartósítószer) felhasználása tilos.
      Előállítási mód:
      A „Tepertős pogácsa” a tészta előállítási módjától függően leveles vagy omlós szerkezetű lehet.
      OMLÓS TEPERTŐS POGÁCSA előállítása
      I. fázis: a tepertőkrém elkészítése
      A friss, bőr nélküli tepertőt fatáblán sodrófával addig lapítjuk, amíg nagyobb, durvább darabok már nem érezhetőek és a krémben a pörkanyagok eloszlása egyenletes. Az aprítás történhet húsdarálóval is. Ebben az esetben a darálóba a legkisebb lyukú tárcsát kell feltenni.
      A krémet a sertészsírral fakanál vagy keverőgép segítségével egyneműsítjük. Fontos követelmény, hogy a tepertőkrémhez felhasznált nyersanyagok között adalékanyag, tartósítószer, libatepertő, növényi zsiradék, valamint margarin nem szerepelhet, csak és kizárólag a friss, bőr nélküli tepertő.
      A tepertőkrémre vonatkozó követelményeknek az iparilag előállított tepertőkrémnek is meg kell felelnie.
      II. fázis: tésztakészítés
      A lisztkilogrammonként 250–400 gramm tepertőkrémet a búzaliszttel homogén keverékké morzsoljuk. A tepertőkrémnek be kell „burkolnia” a lisztszemeket; ez alapfeltétele az omlós szerkezet kialakulásának. Valamennyi nyersanyagot, tehát a tepertőkrémmel összekevert lisztet, valamint liszt kg-onként a tejben felfuttatott 5 % élesztőt, 1 tojást, 1 tojássárgáját, 0,02 % fehérbort vagy ecetet, 2,5 % sót, 0,001 % őrölt borsot és annyi tejfölt, hogy közepesen kemény tésztát kapjunk, összedagasztjuk. A dagasztást a tészta összeállásáig kell folytatni. A kívánt omlós szerkezet túldagasztás esetén nem fog mutatkozni.
      A termék magas zsírtartalma miatt hideg összetevőkből kell tésztát készíteni és azt hűvös helyen addig pihentetni, amíg a tészta maghőmérséklete eléri a 26 °C-ot. Mivel a termék jellege megengedi, engedélyezett a + 5– 8 °C-os hűtőszekrény használata is, amelyben a pihentetési idő legalább 3 óra.
      A megkelt és lehűlt tésztát ujjnyi vastagra nyújtjuk, a tészta tetejét egymásra merőleges irányban sűrűn bevagdossuk. Ez a művelet végezhető kb. 3 mm távolságot tartó összeszerelt késekkel is. A szaggatást (kiszúrást) általában 3–6 cm átmérőjű pogácsaszaggatóval végezzük, ügyelve az egyenletes alakra és arra, hogy minél kevesebb legyen a hengeres formától eltérő tésztadarab. A végső alakot a tenyér élével görgetve érjük el. A tepsi megtöltéséhez szükséges mennyiségű pogácsákat szorosan egymás mellé tesszük a nyújtódeszkán, majd kenőecset segítségével felvert tojással lekenjük, ügyelve, hogy a henger oldalfalára a tojás ne csorogjon le. Amikor a tojás a felületen kissé megszikkadt, a pogácsákat egyenletes távolságban tepsibe helyezzük. Az alaktalan darabokat legfeljebb két alkalommal, néhány mozdulattal összegyúrhatjuk, pihentetés után ismét feldolgozhatjuk.
      A pogácsákat a sütőlapra helyezés után 50–55 percig kelesztjük, majd forró, 220–240 °C-os sütőben 12–15 perc alatt készre sütjük.
      Értékesítése csomagolatlanul (kimérve) vagy előrecsomagolt formában történik.
      LEVELES TEPERTŐS POGÁCSA előállítása
      I. fázis: a tepertőkrém elkészítése
      A tepertőkrém elkészítésének menete megegyezik az omlós változatnál leírtakkal, azzal a különbséggel, hogy itt a zsíron és a bőr nélküli sertéstepertőn kívül sót (lisztre számítva kb. 1,5 %) és finomra őrölt borsot (lisztre számítva kb. 0,001 %) is használnak. A só alkalmazásánál azért kell így eljárni, mert ha a pogácsa jellemzően sós ízéhez szükséges összes sómennyiséget csak a tésztakészítésnél használnánk, a tészta szakadozó lenne, nem alakulna ki a leveles szerkezet.
      A tepertőkrém készítésénél megadott zsírmennyiségből ebben az esetben a zsír 50 %-a, vagyis a fele a tepertőkrémbe, másik fele pedig a tésztába kerül.
      II. fázis: tésztakészítés
      Az ún. alaptésztát liszt, a tepertőkrém készítésénél félretett zsír, só (lisztre számítva kb. 1 %), valamint liszt kg-onként tejben felfuttatott 5 % élesztő, 0,02 % fehérbor vagy ecet, esetleg 1 db tojás, 1 db tojássárgája és annyi tejföl felhasználásával készítik, hogy a tészta közepesen rugalmas, szívós, jól nyújtható legyen.
      Ennél a változatnál azért fontos az összetevők, valamint a tepertőkrém alacsony hőmérséklete, hogy a hajtogatásnál a tepertőkrém szétválassza a tésztarétegeket. A vékonyra nyújtott hideg tésztarétegek között elhelyezkedő zsiradék ugyanis a sütés alatt megolvad és megakadályozza a tésztarétegek összetapadását. Eközben a tészta és a zsiradék víztartalma gőzzé alakul, és szétfeszítve fellazítja a tésztarétegeket, ezáltal a kisült termék levelekre szedhető.
      A leveles szerkezetet kialakítása két módon történhet:

                  a)

                  A vékonyra kinyújtott tésztarétegen egyenletesen elkenjük a tepertőkrémet, majd egyik végétől kiindulva feltekerjük a tésztát. Ezt a rudat 15–30 percig pihentetjük, ismét vékonyra kinyújtjuk, és újból feltekerjük, az előző tekeréshez képest 90 fokkal eltérő irányban. Ha az elforgatás nem történik meg, a sütéskor a pogácsák eldőlnek.

                  b)

                  Az érett alaptésztát vékonyra nyújtjuk, és annyi részletben kenjük rá a tepertős keveréket, ahányszor hajtogatjuk. Ez esetben nem sodrást, hanem hajtogatást végzünk (legalább háromszor hajtogatjuk a tésztát).

            A végső nyújtás előtt a tésztát legalább 15 percig kell pihentetni, majd 1 ujjnyi (1–2 cm) vastagra nyújtani, tetejét egymásra merőleges irányban sűrűn bevagdosni és 3–6 cm átmérőjű pogácsaszaggatóval kiszaggatni. A tepsi megtöltéséhez szükséges mennyiségű pogácsákat szorosan egymás mellé tesszük a nyújtódeszkán, majd kenőecset segítségével felvert tojás levével lekenjük, ügyelve, hogy a henger oldalfalára a tojás ne csorogjon le.
      Amikor a tojás a felületen kissé megszikkadt, a pogácsákat egyenletes távolságban sütőlemezre helyezzük, 40–45 percig kelesztjük, majd forró, 220–240 °C-os sütőben 8–10 perc alatt készre sütjük.
      Értékesítése csomagolatlanul (kimérve) vagy előrecsomagolt formában történik.
      1.7.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer különleges tulajdonsága

      A „Tepertős pogácsa” különleges tulajdonságát az alábbiak adják:

                  —

                  sertéstepertő és sertészsír alapanyag,

                  —

                  a tésztakészítés sajátos technikája,

                  —

                  a fizikai-kémiai jellemzők és az érzékszervi tulajdonságok.

            A jelleget adó sertéstepertő alapanyag
      A „Tepertős pogácsa” sajátos jellegét a húsmentes vagy hússal kevésbé átszőtt sertés-zsírszalonna kisütése után visszamaradt anyag, a tepertő adja. A tepertő 12–13 % fehérjét és 82–84 % zsiradékot tartalmaz, a termék zsírtartalmának legalább 60 %-a ebből származik.
      A tésztakészítés sajátos technikája
      A tepertő felhasználása az omlós szerkezetű tésztakészítés mellett a különleges hajtogatott, leveles szerkezetű tészta kialakítását is lehetővé teszi, ugyanakkor a magas zsírtartalom a speciális, 24–26 °C-os hideg tészta készítését követeli meg.
      Fizikai-kémiai jellemzők és érzékszervi tulajdonságok
      A sertéstepertő és sertészsír felhasználása révén kialakult 20–30 %-os zsírtartalom miatt a „Tepertős pogácsa” tápértéke magasabb, lassabban szárad ki és így hosszabb ideig fogyasztható, mint a vele azonos kategóriába tartozó más termékek.
      1.8.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer hagyományos jellege

      A pogácsa szó első előfordulása 1395 körüli, eredetileg hamuban-parázsban sült lepénykenyeret jelentett. A magyar népmesékben „hamuban sült pogácsa” néven vált ismertté. A kenyér módjára fogyasztott lepénykenyér megnevezésére egészen a XVII. századig a pogácsakenyér, pogácsás kenyér kifejezés volt használatos. A mai formájában ismeretes, apróbb, hengeres formájú szaggatott változat a késő középkorban vált általánossá Magyarországon mint a paraszti konyha leggyakoribb, változatos összetételben készült sült tésztája, és népszerűségét a legutóbbi időkig megtartotta.
      A „Tepertős pogácsa” kialakulását két feltétel tette lehetővé: egyrészt szokássá vált a szalonnából zsírt kisütni, másrészt a tepertő bekerült a mindennapok étkezésébe. A szalonna kisütése, belőle tepertő nyerése – egy, az 1770-es években készült, egy somogyi közép-nemesi háztartást bemutató leírás alapján – a XVIII. századtól jelenhetett meg a nemesi családok háztartásában. Ezt támasztja alá az is, hogy a nemesi háztartások hagyatéki leltárai szerint zsírosbödönök az Alföldön a XVIII. századtól jelentek meg (Cegléd 1850–1900. Ceglédi Kossuth Múzeum, Cegléd, 1988, 28. o., 30. o. Szűcs). A paraszti, népi sertésfeldolgozásban a zsír kisütését, illetve a sertészsír étkezési célú elterjedését a XIX. századtól, a század közepétől valószínűsíthetjük annak alapján, hogy az 1850-es években a Duna-Tisza közti paraszti leltárokban már szerepel a zsírosbödön.
      A Közép-Tisza vidékén – szóbeli néprajzi adataink szerint – a XIX–XX. század fordulóján a tepertőt a paraszti háztartásokban még szappanfőzésre használták, fogyasztása fokozatosan alakult ki. A disznóölés után friss, főként apró, bőr nélküli tepertővel sütötték a pogácsát. Az 1930-as években készült, nagy összefoglaló néprajzi munkában a pogácsát keletlen és kelt búzatésztából és – többek között – már tepertővel ízesítve említik (Bátky Zs.: Táplálkozás. In: A magyarság néprajza. Budapest, 1933, 100. o.), így elmondható, hogy a XX. század elején már általánossá vált a kelt tészta dúsítása a kisütött szalonna tepertőjével.
      A „Tepertős pogácsának” ma is fontos szerep jut a mindennapi étkezésben, tartalmas levesek (gulyásleves, bableves) után második fogásként. Munkaértekezletek, konferenciák vendégváró terméke. A háziasszonyok is szívesen sütik, különösen családi alkalmak (lakodalom, keresztelő) és ünnepek, így karácsony és húsvét idején, de a falusi turizmusban is gyakran kínálják borkorcsolyaként (Hagyományok – Ízek – Régiók, I. kötet, 145–147. o.).
      Hírnevét számtalan szakácskönyv tanúsítja az 1880-as évektől kezdve egészen napjainkig: Dobos C. József: Magyar-Franczia szakácskönyv, 1881, 784–785. o.; Rozsnyai Károly: Legújabb nagy házi cukrászat, 1905, 350. o.; Kincses Váncza receptkönyv, 1920, 21. o.; Az Új idők második receptkönyve, 1934, 182. o.; Hajdú Ernőné: Jaj, mit főzzek, 1941, 73. o.; Rudnay János: A magyar cukrászat remekei, 1973, 89. o.
      1.9.   A különleges tulajdonságok ellenőrzésére vonatkozó minimumkövetelmények és eljárások

                  Különleges tulajdonság

                  Minimumkövetelmények

                  Ellenőrzési mód és gyakoriság

                  zsírtartalom

                              —

                              20–30 % (szárazanyagra számítva)

                              —

                              kizárólag sertészsír használható fel

                  A termékleírás 3.5. pontja szerint, laboratóriumban, félévente egyszer.

                  tepertő(krém)

                              —

                              sertéstepertő használata

                              —

                              bőr nélküli tepertő használata

                  Termékdokumentáció vagy gyártmánylap alapján, gyártási tételenként dokumentálva.

                  anyagösszetétel

                              —

                              a termékleírás 3.6. pontjában meghatározottak (sertéstepertő, sertészsír, búzaliszt, tojás, tojássárgája, tej, élesztő, fehérbor vagy ecet, tejföl, só, bors) szerint

                  Termékdokumentáció vagy gyártmánylap alapján, gyártási tételenként dokumentálva.

                  a késztermék érzékszervi tulajdonságai (bélzet, íz, illat)

                              —

                              omlós, illetve leveles szerkezet

                              —

                              tepertőre jellemző, kissé borsos illat és íz

                  Érzékszervi vizsgálat, műszakonként.

            2.   A termékleírásnak való megfelelést ellenőrző hatóságok vagy szervek

      2.1.   Név és cím

      Név: Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság
      Cím:
      Telefon: 456-30-10
      Telefax: —
      E-mail: oevi@oai.hu

                  ☒ állami

                   magán

            2.2.   A hatóság vagy szerv konkrét feladatai

      Az ellenőrző hatóság ellenőrzi, hogy a termék megfelel-e a termékleírásban megfogalmazott valamennyi előírásnak.


title: A Bizottság (EU) 2015/663 végrehajtási rendelete (2015. április 28.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               29.4.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 110/9

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/663 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. április 28.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. április 28-án.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET

         Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  MA

                  91,5

                  TR

                  96,0

                  ZZ

                  93,8

                  0707 00 05

                  AL

                  97,3

                  EG

                  191,6

                  TR

                  125,6

                  ZZ

                  138,2

                  0709 93 10

                  MA

                  134,6

                  TR

                  141,8

                  ZZ

                  138,2

                  0805 10 20

                  EG

                  53,9

                  IL

                  64,4

                  MA

                  53,7

                  TR

                  70,3

                  ZZ

                  60,6

                  0805 50 10

                  BO

                  97,3

                  TR

                  57,0

                  ZZ

                  77,2

                  0808 10 80

                  AR

                  100,0

                  BR

                  90,5

                  CL

                  119,2

                  CN

                  167,0

                  MK

                  30,8

                  NZ

                  136,3

                  US

                  151,5

                  ZA

                  119,9

                  ZZ

                  114,4

                  0808 30 90

                  AR

                  112,3

                  CL

                  121,5

                  NZ

                  212,0

                  ZA

                  111,7

                  ZM

                  112,8

                  ZZ

                  134,1

         (1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Bizottság 193/2013/EU végrehajtási rendelete ( 2013. március 6. ) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               7.3.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 64/1

         A BIZOTTSÁG 193/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2013. március 6.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2013. március 6-án.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,
         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET
      Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  IL

                  82,8

                  MA

                  59,3

                  TN

                  69,4

                  TR

                  109,3

                  ZZ

                  80,2

                  0707 00 05

                  EG

                  191,6

                  MA

                  170,1

                  TR

                  156,8

                  ZZ

                  172,8

                  0709 91 00

                  EG

                  82,2

                  ZZ

                  82,2

                  0709 93 10

                  MA

                  47,3

                  TR

                  113,2

                  ZZ

                  80,3

                  0805 10 20

                  EG

                  54,3

                  IL

                  64,5

                  MA

                  54,6

                  TN

                  61,6

                  TR

                  60,5

                  ZZ

                  59,1

                  0805 50 10

                  TR

                  84,1

                  ZZ

                  84,1

                  0808 10 80

                  AR

                  116,3

                  BR

                  84,7

                  CL

                  115,2

                  CN

                  77,8

                  MK

                  28,7

                  US

                  151,0

                  ZZ

                  95,6

                  0808 30 90

                  AR

                  126,4

                  CL

                  178,5

                  TR

                  125,7

                  US

                  185,0

                  ZA

                  104,2

                  ZZ

                  144,0

         (1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Bizottság 23/2013/EU végrehajtási rendelete ( 2013. január 15. ) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               16.1.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 11/12

         A BIZOTTSÁG 23/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2013. január 15.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2013. január 15-én.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,
         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET
      Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  MA

                  62,1

                  TN

                  102,6

                  TR

                  130,0

                  ZZ

                  98,2

                  0707 00 05

                  EG

                  194,1

                  TR

                  130,5

                  ZZ

                  162,3

                  0709 91 00

                  EG

                  158,2

                  ZZ

                  158,2

                  0709 93 10

                  MA

                  104,4

                  TR

                  132,7

                  ZZ

                  118,6

                  0805 10 20

                  EG

                  54,9

                  MA

                  59,8

                  TR

                  63,5

                  ZA

                  103,6

                  ZZ

                  70,5

                  0805 20 10

                  IL

                  162,4

                  MA

                  95,8

                  ZZ

                  129,1

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  113,9

                  KR

                  140,9

                  TR

                  94,1

                  ZZ

                  116,3

                  0805 50 10

                  TR

                  76,9

                  ZZ

                  76,9

                  0808 10 80

                  BA

                  47,0

                  CN

                  99,8

                  MK

                  38,5

                  US

                  183,6

                  ZZ

                  92,2

                  0808 30 90

                  CN

                  65,3

                  US

                  134,8

                  ZZ

                  100,1

         (1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Bizottság 1362/2013/EU végrehajtási rendelete ( 2013. december 11. ) a nyers, fűszerezett baromfihús Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolását célzó érzékszervi vizsgálat módszereinek meghatározásáról

text:
                  2013.12.19.

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 343/9

         A BIZOTTSÁG 1362/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2013. december 11.)
         a nyers, fűszerezett baromfihús Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolását célzó érzékszervi vizsgálat módszereinek meghatározásáról
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
         mivel:

                     (1)

                     A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra 2. árucsoportjához tartozó 6. kiegészítő megjegyzés a) pontjának meghatározása szerinti nyers, fűszerezett hús olyan nyers hús, amelyet a teljes felületén vagy belsejében fűszerrel kezeltek, a fűszerezés lehet szabad szemmel látható vagy ízlelés útján egyértelműen megállapítható.

                     (2)

                     Annak biztosítása érdekében, hogy a vámhatóságok a vámbesorolás céljából egységes megközelítést alkalmazzanak, meg kell határozni a módszereket annak megállapítására, hogy a nyers baromfihús a Kombinált Nómenklatúra 2. árucsoportjához tartozó 6. kiegészítő megjegyzés a) pontja szerint fűszerezett-e vagy sem.

                     (3)

                     Az Európai Vámlaboratóriumok Csoportja által végzett tanulmányok fényében a nyers baromfihús fűszerezettségének ellenőrzésére szolgáló módszereknek elsősorban a szemrevételezést, másodsorban pedig a minta ízlelését kell magukban foglalniuk.

                     (4)

                     A minta ízlelését magukban foglaló módszert csak abban az esetben kell alkalmazni, amikor a szemrevételezés módszere nem vezet végleges eredményre.

                     (5)

                     Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk
            A Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolás céljából a nyers baromfihús fűszerezettségének megállapítására alkalmazott módszerek a mellékletben kerülnek meghatározásra.

            2. cikk

               (1)   A baromfihús szemrevételezését a melléklet I. részében meghatározott módszerrel és feltételek szerint kell elvégezni.
               A szemrevételezés célja annak megállapítása, hogy a baromfihús teljes felületén fűszerezett-e vagy sem, és hogy a fűszerezés szabad szemmel látható-e vagy sem.

               (2)   A baromfihús ízlelését a melléklet II. részében meghatározott módszerrel és feltételek szerint kell elvégezni.
               Az ízlelést csak azokban az esetekben kell alkalmazni, amikor a szemrevételezés eredményei alapján nem állapítható meg, hogy a mintát teljes felületén fűszerezték-e, és hogy a fűszerezés szabad szemmel látható-e vagy sem.
               Az ízlelés célja annak meghatározása, hogy a baromfihús belsejében vagy teljes felületén kezelték-e fűszerrel, és hogy a fűszerezés ízlelés útján egyértelműen megállapítható-e.
               Az ízlelés előkészítése csak a melléklet II. részének 2. pontjában meghatározott minimális berendezésekre vonatkozó követelményeket teljesítő helyszíneken végezhető el.

            3. cikk
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2013. december 11-én.

                  a Bizottság részéről, az elnök nevében,
               Algirdas ŠEMETA

                  a Bizottság tagja

            (1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

            MELLÉKLET
            I.   FŰSZEREZETT BAROMFIHÚS SZEMREVÉTELEZÉSE
            1.   Célkitűzés és fogalommeghatározások

            E módszer célja annak meghatározása, hogy a nyers fűszerezett baromfihúst a Kombinált Nómenklatúra 2. vagy 16. árucsoportjába kell-e besorolni, mert megállapítható, hogy:

                        1.

                        a fűszerezés a minta teljes felületét borítja; és

                        2.

                        a fűszerezés szabad szemmel látható.

                  A módszer a nyers baromfihús egy vagy több mintájának szemrevételezéséből áll.
            2.   A minta előkészítése

            A bejelentett tételek közül bármely tétel mintául szolgálhat. Csak felbontatlan, eredeti csomagolású csomag mintázandó. A mintát vagy dobozba lehet becsomagolni vagy műanyag vákuumcsomagolással ellátni.
            A fagyasztott nyers hús esetében a mintát fel kell olvasztani (például hűtőszekrényben 4 °C-os hőmérsékleten). A folyadékkibocsátást minimálisra kell korlátozni.
            A csomagolásra és/vagy a mintára vonatkozó információkat nyilvántartásba kell venni vagy fényképen dokumentálni kell, melyeket a 4. pontban említett vizsgálati jegyzőkönyvhöz kell csatolni.
            3.   A szemrevételezés lebonyolítása

            A mintát a csomagolás eltávolítását követően szemrevételezni kell.
            A mintát legalább két bírálónak kell megvizsgálnia.
            A szemrevételezés lebonyolításakor a bírálóknak az alábbi szempontokat kell figyelembe venniük:

                        a)

                        a minta felületének nem minden részen kell ugyanolyan mértékben fűszerezettnek lenni;

                        b)

                        a fűszerezés hiánya a meglazított belső filén lévő gyűrődéseken vagy hajlatokban nem mérvadó annak meghatározása szempontjából, hogy a fűszerezést a teljes felületen alkalmazták-e vagy sem;

                        c)

                        a fehérborsot sokkal nehezebb észrevenni a feketeborsnál;

                        d)

                        a világosabb színű hús (például mellhús) felületén könnyebb észrevenni a borsot, mint a sötétebb húsok felületén (például a combcsonton lévő hús).

                  4.   Az eredmények kiértékelése

            Valamennyi bírálónak ugyanarra a következtetésre kell jutni annak megállapításakor, hogy a baromfihús teljes felületén fűszerezett-e vagy sem, és hogy a fűszerezés szabad szemmel látható-e vagy sem.
            A bírálóknak ki kell tölteniük a nyers, fűszerezett baromfihús szemrevételezéséről szóló vizsgálati jegyzőkönyvet. A vizsgálati jegyzőkönyv mintapéldánya az 1. függelékben található.
            Amennyiben a bírálók nem jutnak ugyanarra a következtetésre egy adott mintával kapcsolatban, illetve amennyiben mindegyikük ugyanazt a következtetést vonja le, hogy a mintát nem fűszerezték a teljes felületén vagy a fűszerezés nem látható szabad szemmel, úgy a mintát a II. résznek megfelelően kell megvizsgálni.
            5.   Szemléltető képek

            A mellékelt képek azt mutatják, hogy a mintákat a szemrevételezés során hogyan kell értékelni.
            A képeken borssal fűszerezett baromfihús látható, de a képek alatt szereplő magyarázatok más fűszerekre is alklamazhatók.
            A képeken a „FELSŐ RÉSZ (TOP)” szó a baromfimell külső felületére utal, az „ALSÓ RÉSZ (UNDERSIDE)” pedig arra a felületre, mely a csontról történő lefejtést követően válik szabaddá.

               1A.   kép

            A szemrevételezés eredménye: a minta teljes felületén fűszerezett, és a fűszerezés szabad szemmel látható.

               1B.   kép

            A szemrevételezés eredménye: a minta teljes felületén fűszerezett, és a fűszerezés szabad szemmel látható.

               2A.   kép

            A szemrevételezés eredménye: a minta teljes felületén fűszerezett, és a fűszerezés szabad szemmel látható.

               2B.   kép

            A szemrevételezés eredménye: a minta teljes felületén fűszerezett és a fűszerezés szabad szemmel látható.

               3A.   kép

            A szemrevételezés eredménye: a minta teljes felületén fűszerezett, és a fűszerezés szabad szemmel látható.

               3B.   kép

            A szemrevételezés eredménye: a minta teljes felületén fűszerezett, és a fűszerezés szabad szemmel látható.
            4A.   kép

            A szemrevételezés eredménye: a minta teljes felületén fűszerezett, és a fűszerezés szabad szemmel látható.

               4B.   kép

            A szemrevételezés eredménye: a minta teljes felületén fűszerezett, és a fűszerezés szabad szemmel látható.

               5A.   kép

            NEM
               A szemrevételezés eredménye: a fűszerezés szabad szemmel látható, de NEM fedi a minta teljes felületét.

               5B.   kép

            NEM
               A szemrevételezés eredménye: a fűszerezés szabad szemmel látható, de NEM fedi a minta teljes felületét.

               6.   kép

            A szemrevételezés eredménye: a minta teljes felületén fűszerezett, és a fűszerezés szabad szemmel látható.

               7.   kép

            NEM
               A szemrevételezés eredménye: a fűszerezés szabad szemmel látható, de NEM fedi a minta teljes felületét.

               8.   kép

            NEM
               A szemrevételezés eredménye: a fűszerezés szabad szemmel látható, de NEM fedi a minta teljes felületét.

               9.   kép

            NEM
               A szemrevételezés eredménye: a fűszerezés szabad szemmel látható, de NEM fedi a minta teljes felületét.

               10.   kép

            NEM
               A szemrevételezés eredménye: a fűszerezés szabad szemmel látható, de NEM fedi a minta teljes felületét.

               11.   kép

            NEM
               A szemrevételezés eredménye: a fűszerezés szabad szemmel látható, de NEM fedi a minta teljes felületét.

               12.   kép

            NEM
               A szemrevételezés eredménye: a fűszerezés szabad szemmel látható, de NEM fedi a minta teljes felületét.

               13.   kép

            NEM
               A szemrevételezés eredménye: a fűszerezés szabad szemmel látható, de NEM fedi a minta teljes felületét.
            II.   FŰSZEREZETT BAROMFIHÚS ÍZLELÉSE
            1.   Célkitűzés és fogalommeghatározások

            E módszer célja annak meghatározása, hogy a nyers fűszerezett baromfihúst a Kombinált Nómenklatúra 2. vagy 16. árucsoportjába kell-e besorolni, mert megállapítható, hogy:

                        3.

                        a baromfihúst a teljes felületén fűszerezték, vagy a fűszer teljesen átjárja azt; és

                        4.

                        a fűszerezés ízlelés útján egyértelműen megállapítható.

                  A módszer a főtt baromfihús egy vagy több mintájának ízleléséből áll.
            2.   A vizsgálati helyszínek berendezése

            A vizsgálati helyszíneknek az alábbi minimális berendezéseket kell tartalmazniuk:

                        —

                        mikrohullámú sütő,

                        —

                        vágódeszkák,

                        —

                        éles kések,

                        —

                        lapos tányérok (pl. polisztirol vagy kerámiaedény) véletlenszerűen megadott, háromjegyű kódokkal címkézve,

                        —

                        villák a felszolgáláshoz,

                        —

                        mintavevő szonda (húshőmérő),

                        —

                        eldobható kesztyűk.

                  3.   A minta előkészítése

            A mintának a fogyasztásra szánt baromfihús reprezentatív adagját kell tartalmaznia.
            Amennyiben a mintával kapcsolatban bármilyen kétség merülne fel, például atipikus vegyület(ek) hozzáadása vagy lehetséges mikrobás szennyezettség tekintetében, úgy kockázatértékelést vagy vizsgálatot megelőző mikrobiológiai elemzést kell végezni.
            A mintát mikrohullámú sütőben teljesen meg kell főzni. A vizsgálat során a mintának emberi fogyasztásra alkalmasnak kell lennie.
            A minta belső hőmérsékletének legalább 77 °C-ot kell elérnie. A hőmérsékletet a főzést követően egy mintavevő szonda (húshőmérő) segítségével ellenőrzik. Amennyiben a mikrohullámú sütő használati utasításában szerepel, hogy bizonyos ideig hagyni kell a húst „pihenni”, úgy a hőmérsékletet akkor mérik, amikor ez az idő lejárt. A pihenőidő az áram kikapcsolását követően is lehetővé teszi a már kialakult hővel való további főzést, miközben a mikrohullámú sütő ajtaja be van zárva.
            A minta külső felületét éles késsel kell eltávolítani, hogy elérhető legyen a megfőtt hús belső része. Az eljárás során vigyázni kell, hogy a külső felület ne szennyezhesse be a hús belső részét.
            A hús belső részét körülbelül 2 cm3-es mennyiségekre kell felvágni.
            A mintát legalább 10 percig kell hűlni hagyni.
            A mintát címkézett tányérokon kell felszolgálni a bírálók részére.
            4.   Az ízlelés lebonyolítása

            Öt–nyolc minősített és képzett bíráló részére szolgálnak fel egy vagy több mintát. Egy alkalommal legfeljebb öt minta értékelhető.
            Az egyes minták felszolgálása között elegendő időt és/vagy megfelelő „szájpadlástisztítást” (ásványvíz és sótlan ropogtatnivaló) kell biztosítani.
            A bírálóknak az értékelést a lehető legkisebb figyelemelterelés mellett kell tudniuk elvégezni.
            A bírálóknak meg kell ízlelniük a mintát, és objektív módon jellemezniük kell a minta legjellegzetesebb ízét, utóízét és zamatát.
            A bírálóknak az alábbi két nyomtatványt kell kitölteniük:

                        a)

                        A baromfitermékek tulajdonságainak a vám részére végzett vizsgálatáról szóló űrlap.

                        b)

                        Összesítő űrlap a vám részére a baromfitermékek tulajdonságainak vizsgálatáról.

                  Az űrlapok mintáit a 2. és a 3. függelék tartalmazza.
            Valamennyi bíráló egyénileg feljegyzi a tulajdonságot megállapító űrlapra a jellemzőket, feltüntetve 1-től 3-ig terjedő skálán az egyes jellemvonások intenzitását kizárólag az „ENYHE” (1), az „EGYÉRTELMŰEN MEGÁLLAPÍTHATÓ” (2) és az „ERŐTELJES” (3) kifejezések alkalmazásával.
            A bírálók által használt leíró kifejezéseket rögzítik az összesítő űrlapon, megjelölve a bírálók számát és az általuk használt minden egyes kifejezést minden egyes minta tekintetében.
            A jellemzők intenzitását vagy erősségét is összesítik az összesítő űrlapon.
            Amennyiben a bírálók különböző kifejezéseket használnak, amelyek hasonló jelentésűek, például „zsíros” és „zsiradékot tartalmazó”, azokat úgy kell tekinteni, mintha ugyanazokat a kifejezéseket használták volna.
            A hozzáadott ízekre vagy fűszerekre (például „savanyú”, „édes”, „csípős”, „fűszeres”, „bors”, „fokhagyma” stb.) vonatkozó részt is ki kell tölteni a leírásösszesítő űrlapon.
            5.   Az eredmények kiértékelése

            Amennyiben a mintát a bírálóknak minimum a fele a hozzáadott ízeket, vagy fűszereket illetően a 4. pont szerinti legalább 2. fokozatot elérőnek („EGYÉRTELMŰEN megállapítható”) minősítette a tulajdonságokat megállapító és az összesítő űrlapon, úgy a minta fűszerezése ízleléssel egyértelműen megállapítottnak tekinthető.
            A nyomtatványnak tartalmaznia kell a minta teljes körű jellemzőit, előkészítését, valamint a kapott eredmények eléréséhez és értelmezéséhez alkalmazott eljárást.

               1. Függelék

                  A nyers, fűszerezett baromfihús szemrevételezéséről szóló vizsgálati jegyzőkönyv

               Dátum: …

                           Kód …

                           Kód …

                           Kód …

                           Kód …

                           Kód …

                           Fűszerezés a termék teljes felületén

                           IGEN/NEM

                           IGEN/NEM

                           IGEN/NEM

                           IGEN/NEM

                           IGEN/NEM

                           Szabad szemmel látható fűszerezés

                           IGEN/NEM

                           IGEN/NEM

                           IGEN/NEM

                           IGEN/NEM

                           IGEN/NEM

                           Vonatkozó információk

               2. függelék

                  A baromfitermékek tulajdonságainak a vám részére végzett vizsgálatáról szóló űrlap

               Név: … Dátum: … Termék: …

                           Kód

                           Íz/utóíz/zamat

                           Intenzitás

                  Fokozat

                           1

                           2

                           3

                           ENYHE

                           EGYÉRTELMŰEN MEGÁLLAPÍTHATÓ

                           ERŐTELJES

               3. függelék

                  Összesítő űrlap a vám részére a baromfitermékek tulajdonságainak vizsgálatáról

               Dátum: …

                           Kód

                           1

                           2

                           3

                           Kód

                           1

                           2

                           3

                           Kód

                           1

                           2

                           3

                           Az alábbiakra említett tulajdonságok:
                           Íz/utóíz/zamat

                           Enyhe

                           Egyértelműen megállapítható

                           Erőteljes

                           Enyhe

                           Egyértelműen megállapítható

                           Erőteljes

                           Enyhe

                           Egyértelműen megállapítható

                           Erőteljes

                     Összeállította: … Ellenőrizte: …
               Kérjük, tüntesse fel a szóban forgó tulajdonságot feltüntető bírálók számát az 1., 2. és 3. oszlopokban.