title: A Bizottság (EU) 2017/980 végrehajtási rendelete (2017. június 7.) a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően az illetékes hatóságok között a helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok tekintetében a felügyeleti tevékenységekben történő együttműködés során, valamint az információcsere során alkalmazandó egységes formanyomtatványokra, mintadokumentumokra és eljárásokra vonatkozó végrehajtás-technikai standardok meghatározásáról (EGT-vonatkozású szöveg. )

text:
                  10.6.2017

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 148/3

            A BIZOTTSÁG (EU) 2017/980 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
      (2017. június 7.)
      a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően az illetékes hatóságok között a helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok tekintetében a felügyeleti tevékenységekben történő együttműködés során, valamint az információcsere során alkalmazandó egységes formanyomtatványokra, mintadokumentumokra és eljárásokra vonatkozó végrehajtás-technikai standardok meghatározásáról
      (EGT-vonatkozású szöveg)
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
      tekintettel a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 80. cikke (4) bekezdésére, valamint 81. cikke (4) bekezdésére,
      mivel:

                  (1)

                  A 2014/65/EU irányelv kötelezettségeket határoz meg az illetékes hatóságok közötti együttműködés és információcsere tekintetében. Ezen eljárás részeként valamely illetékes hatóság kérheti egy másik tagállambeli illetékes hatóság együttműködését egy helyszíni ellenőrzés vagy egy vizsgálat során.

                  (2)

                  Annak biztosítása érdekében, hogy az illetékes hatóságok a 2014/65/EU irányelv alkalmazásában hatékonyan és kellő időben működhessenek együtt és cserélhessenek információt, és teljes körű kölcsönös segítséget nyújthassanak egymásnak, indokolt meghatározni az illetékes hatóságok által az említett együttműködés és információcsere céljára alkalmazandó eljárásokat, valamint mintadokumentumokat és formanyomtatványokat, többek között az együttműködés vagy információcsere iránti megkeresés, az átvételi elismervény és az ilyen megkeresésekre adott válaszok tekintetében.

                  (3)

                  Azt biztosítandó, hogy a megkeresett hatóságok hatékonyan és azonnal feldolgozzák az együttműködés vagy információcsere iránti megkereséseket, minden megkeresésben egyértelműen meg kell határozni az együttműködés vagy információcsere iránti megkeresés okát. A mintadokumentumoknak és formanyomtatványoknak az együttműködés iránti megkeresésekhez vagy információkérésekhez, illetve az ilyen megkeresésekre adott válaszokhoz való felhasználásán túl az együttműködésre és információcserére vonatkozó eljárásnak a teljes folyamat során lehetővé kell tennie és meg kell könnyítenie a megkereső hatóság és a megkeresett hatóság közötti kommunikációt, konzultációt és interakciót.

                  (4)

                  E rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat és figyelembe veszi különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elveket.

                  (5)

                  A következetesség és a pénzügyi piacok zavartalan működése érdekében az e rendeletben megállapított rendelkezéseket és a 2014/65/EU irányelv rendelkezéseit azonos időponttól kell alkalmazni.

                  (6)

                  Ez a rendelet az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) által a Bizottságnak benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeten alapul.

                  (7)

                  A rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetről az ESMA nem tartott nyilvános konzultációt, és nem vizsgálta az érintett illetékes hatóságoknak ezen egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások bevezetéséhez kapcsolódó potenciális költségeit és hasznát sem, mivel ez az említett standard hatókörét és hatását tekintve aránytalan lett volna, hiszen annak címzettjei csak a tagállami illetékes hatóságok, és nem a piaci szereplők.

                  (8)

                  Az ESMA kikérte az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 37. cikkével összhangban létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport véleményét,

            ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
      1. cikk
      Kapcsolattartó pontok
      (1)   Az illetékes hatóságok kapcsolattartó pontokat jelölnek ki a 2014/65/EU irányelv 80., illetve 81. cikke szerinti együttműködés vagy információcsere iránti megkeresések továbbítása céljából. Az illetékes hatóságok weboldalukon közzéteszik a kapcsolattartó pontjaik adatait.
      (2)   Az illetékes hatóságok közlik az ESMA-val a kapcsolattartó pontjaik adatait. Az ESMA az illetékes hatóságok általi felhasználás céljából vezeti és frissíti az (1) bekezdéssel összhangban kijelölt kapcsolattartó pontok listáját.
      2. cikk
      Együttműködés vagy információcsere iránti megkeresés
      (1)   A megkereső hatóság az I. mellékletben meghatározott formanyomtatvány használatával, papíralapon vagy elektronikus úton nyújtja be együttműködés vagy információcsere iránti megkeresését. A megkeresést a megkeresett hatóság kapcsolattartó pontjának kell címeznie.
      (2)   Sürgős esetekben a megkereső hatóság szóban is megteheti az együttműködés vagy információcsere iránti megkeresést, feltéve, hogy később, észszerű határidőn belül írásban megerősíti a megkeresést, kivéve, ha a megkeresett hatósággal másként állapodik meg.
      (3)   A megkereső hatóság a megkereséshez csatolhat bármely olyan dokumentumot vagy segédanyagot, amelyet a megkeresés alátámasztásához szükségesnek ítél.
      3. cikk
      Átvételi elismervény
      Az együttműködés vagy információcsere iránti megkeresésnek a megkeresett hatóság kapcsolattartó pontjához való beérkezését követő 10 munkanapon belül az említett hatóságnak átvételi elismervényt kell küldenie a megkereső hatósághoz, a II. mellékletben meghatározott formanyomtatvány használatával.
      4. cikk
      Együttműködés vagy információcsere iránti megkeresésre adott válasz
      (1)   A megkeresett hatóság a III. mellékletben meghatározott formanyomtatvány használatával, papíralapon vagy elektronikus úton válaszol az együttműködés vagy információcsere iránti megkeresésre. Ha a megkereső hatóság másként nem rendelkezik, a választ a megkereső hatóság kapcsolattartó pontjának kell címezni.
      (2)   A megkeresett hatóságnak oly módon kell végrehajtania az együttműködés vagy információcsere iránti megkeresést, amely biztosítja, hogy a szükséges szabályozási intézkedéseket indokolatlan késedelem nélkül végre lehessen hajtani, figyelembe véve a megkeresés összetettségét és harmadik felek vagy másik hatóság bevonásának a szükségességét.
      5. cikk
      Együttműködés vagy információcsere iránti megkeresés küldésére és feldolgozására vonatkozó eljárások
      (1)   A megkereső hatóság és a megkeresett hatóság az együttműködés vagy információcsere iránti megkereséssel kapcsolatos kommunikációt papíralapon vagy elektronikus úton folytatja, attól függően, hogy a kettő közül melyik a leggyorsabb, valamint figyelembe véve a titoktartási megfontolásokat, a továbbításhoz szükséges időt, a továbbítandó üzenet volumenét és a megkereső hatóság információhoz való hozzáférésének egyszerűségét. Mindenekelőtt a megkereső hatóság azonnal megadja a megkeresett hatóság által kért pontosításokat.
      (2)   A megkeresett hatóság értesíti a megkereső hatóságot, amennyiben a válasznak az átvételi elismervényben megadott becsült időpontjához képest több mint 5 munkanapos késést feltételez.
      (3)   Amennyiben a megkereső hatóság sürgősként jelölte meg a megkeresést, a megkeresett hatóságnak és a megkereső hatóságnak meg kell állapodniuk arról, hogy a megkeresett hatóság milyen gyakorisággal tájékoztatja a megkereső hatóságot a megkeresés kezelésének állásáról, valamint az időpontról, amikor várhatóan rendelkezésre tudja bocsátani a választ.
      (4)   Az megkeresett hatóságnak és a megkereső hatóságnak együtt kell működnie a valamely megkeresés végrehajtása során esetleg felmerülő nehézségek megoldásában.
      6. cikk
      Egy személy nyilatkozatának felvételére irányuló megkeresésre vonatkozó eljárás
      (1)   Ha a megkereső hatóság megkeresésébe belefoglalja valamely személy nyilatkozatának a felvételét, a megkeresett hatóságnak és a megkereső hatóságnak – figyelemmel a hatályos jogi korlátokra vagy korlátozásokra és az eljárási követelmények különbségeire – értékelniük kell és figyelembe kell venniük a következőket:

                  a)

                  azon személy vagy személyek jogai, akinek/akiknek a nyilatkozatát fel kívánják venni;

                  b)

                  a megkeresett hatóság és a megkereső hatóság személyzetének szerepe a nyilatkozat felvételében;

                  c)

                  annak a személynek, akinek a nyilatkozatát fel kívánják venni, joga van-e jogi képviselő igénybevételéhez, és ha igen, mi a képviselő általi segítségnyújtás hatóköre a nyilatkozat-felvétel alatt, többek között a nyilatkozat rögzítésével vagy az arról készült jelentéssel kapcsolatban;

                  d)

                  a nyilatkozat felvételére önkéntes vagy kötelező alapon kerül-e sor, amennyiben van ilyen megkülönböztetés;

                  e)

                  a megkeresés időpontjában rendelkezésre álló információk alapján a személy, akinek a nyilatkozatát fel kívánják venni, vizsgálat tanúja vagy alanya-e;

                  f)

                  a megkeresés időpontjában rendelkezésre álló információk alapján a nyilatkozatot felhasználhatják-e vagy fel kívánják-e használni büntetőeljárásban;

                  g)

                  a nyilatkozat elfogadhatósága a megkereső hatóság joghatóságában;

                  h)

                  a nyilatkozat rögzítése és az alkalmazandó eljárások, többek között, hogy egyidejű vagy összefoglalt írásbeli jegyzőkönyv, illetve audio- vagy audiovizuális felvétel készül-e;

                  i)

                  a nyilatkozatnak a nyilatkozatot tevő személyek általi hitelesítésére vagy megerősítésére vonatkozó eljárások, többek között, hogy erre a nyilatkozat felvétele után kerül-e sor.

            (2)   A megkeresett hatóság és a megkereső hatóság biztosítja olyan intézkedések meglétét, amelyek révén személyzetük hatékonyan tud eljárni, többek között személyzetük számára azt lehetővé tevő intézkedések, hogy az adott esetben szükséges további információkról egyeztessenek, beleértve a következőket:

                  a)

                  dátumok tervezése;

                  b)

                  azon személynek felteendő kérdések listája, akinek a nyilatkozatát fel kívánják venni, valamint a lista felülvizsgálata;

                  c)

                  utazások megszervezése, beleértve annak biztosítását, hogy a megkeresett hatóság és a megkereső hatóság találkozni tudjon a nyilatkozatot megelőzően az ügy megbeszélése céljából;

                  d)

                  fordításra vonatkozó intézkedések.

            7. cikk
      Helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat iránti megkeresésekre vonatkozó eljárás
      (1)   Helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat végzése iránti megkeresés esetén a megkereső hatóság és a megkeresett hatóság konzultálnak egymással az együttműködés iránti megkeresés hatékony érvényesülésének legjobb módjáról, figyelembe véve a 2014/65/EU irányelv 80. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontját, és többek között a közös helyszíni ellenőrzés vagy közös vizsgálat végzésének előnyeiről.
      Az együttműködés iránti megkeresés hatékony érvényesülésének legjobb módjáról való döntés során a megkereső hatóság és a megkeresett hatóság figyelembe veszi legalább a következőket:

                  a)

                  a megkereső hatóságtól kapott együttműködés iránti megkeresések tartalma, beleértve a vizsgálat vagy helyszíni ellenőrzés közös végzésének indokoltságára vonatkozó javaslatokat;

                  b)

                  egy határokon átnyúló hatással járó ügyet saját maguk, külön-külön vizsgálnak-e, és hogy ezt az ügyet megfelelőbben lehetne-e vizsgálni közös együttműködéssel;

                  c)

                  a joghatóságaikban alkalmazandó jogi és szabályozási keret, biztosítva, hogy mindkét hatóság kellően tisztában legyen a magatartásukra vonatkozó potenciális korlátozásokkal és jogi korlátokkal, valamint esetlegesen következő eljárásokkal, beleértve a ne bis in idem elvvel kapcsolatos kérdéseket;

                  d)

                  a vizsgálathoz vagy helyszíni ellenőrzéshez szükséges irányítás és igazgatás;

                  e)

                  erőforrások elosztása és a vizsgálat vagy helyszíni ellenőrzés végzéséért felelős személyzet kinevezése;

                  f)

                  közös cselekvési terv kialakításának a lehetősége és az egyes hatóságok által végzett munka ütemezése;

                  g)

                  a közösen vagy egyénileg az egyes hatóságok által meghozandó intézkedések meghatározása;

                  h)

                  az összegyűjtött információk kölcsönös megosztása és beszámolás az egyénileg hozott intézkedések eredményéről;

                  i)

                  egyéb esetspecifikus kérdések.

            (2)   Ha a megkeresett hatóság az ellenőrzést vagy vizsgálatot maga végzi el, folyamatosan tájékoztatnia kell a megkereső hatóságot e tevékenységek előrehaladásáról és kellő időben át kell adnia a megállapításait.
      (3)   Ha a megkereső hatóság és a megkeresett hatóság közös vizsgálat vagy közös helyszíni ellenőrzés végzése mellett döntenek, a következőket kell megtenniük:

                  a)

                  folyamatos párbeszédet kell folytatniuk az információgyűjtési folyamat és a ténymegállapítás koordinációja céljából;

                  b)

                  egymással szorosan együttműködve kell végezniük a közös vizsgálatot vagy közös helyszíni ellenőrzést;

                  c)

                  azonosítaniuk kell a vizsgálat vagy helyszíni ellenőrzés tárgyát képező konkrét jogi rendelkezéseket;

                  d)

                  adott esetben meg kell állapodniuk legalább a következőkről:

                              i.

                              a meghozandó intézkedések lényegét, jellegét és ütemezését meghatározó közös cselekvési terv kidolgozása, beleértve a feladatkörök elosztását a munka eredményének elérése tekintetében, figyelembe véve az egyes hatóságok saját prioritásait;

                              ii.

                              a jogi korlátok vagy korlátozások és a vizsgálati vagy jogérvényesítési intézkedésekhez kapcsolódó eljárások vagy bármely más eljárás, beleértve a vizsgálat alá vont személyek jogait, különbségeinek azonosítása és értékelése;

                              iii.

                              olyan konkrét titoktartási kötelezettségek azonosítása és értékelése, amelyek hatással lehetnek a vizsgálati eljárásokra valamint a jogérvényesítési eljárásokra, beleértve az önvádat;

                              iv.

                              a nyilvánosságot és a sajtót érintő stratégia;

                              v.

                              a cserélt információk szándékolt felhasználása.

            8. cikk
      Kérés nélküli információcsere
      (1)   Amennyiben valamely illetékes hatóság olyan információval rendelkezik, amely véleménye szerint segíthet egy másik illetékes hatóságnak annak a 2014/65/EU irányelv vagy a 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) szerinti feladatai végrehajtásában, papíralapon vagy elektronikus úton továbbítja az említett információt a másik illetékes hatóság kapcsolattartó pontjának.
      (2)   Az (1) bekezdéstől eltérve ha az információt küldő illetékes hatóság úgy véli, hogy az információt sürgősen el kell küldeni, akkor először szóban is közölheti az információt, feltéve, hogy később, észszerű határidőn belül írásban megtörténik az információtovábbítás, kivéve, ha az információt fogadó hatósággal másként állapodik meg.
      (3)   Az információt kérés nélkül küldő hatóságnak a III. mellékletben meghatározott formanyomtatványt kell erre a célra használnia, azonosítva mindenekelőtt az információ bizalmas jellegét érintő kérdéseket.
      9. cikk
      Az illetékes hatóságok tájékoztatására vonatkozó követelmény
      (1)   Amennyiben egy szabályozott piac illetékes hatósága a 2014/65/EU irányelv 80. cikkének (1) bekezdése szerint közvetlenül fordul olyan befektetési vállalkozásokhoz, amelyek a szabályozott piac távoli tagjai vagy résztvevői, erről az e rendelet IV. mellékletében meghatározott formanyomtatvány használatával, papíralapon vagy elektronikus úton tájékoztatnia kell a távoli tag vagy résztvevő székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságát, rögtön azután, hogy felvette a kapcsolatot a távoli taggal vagy résztvevővel, kivéve, ha a távoli tag vagy résztvevő székhelye szerinti tagállam hatóságával korábban írásban megállapodtak a tájékoztatás más kommunikációs módjáról.
      (2)   Amennyiben a szabályozott piac távoli tagjával vagy résztvevőjével való kapcsolatfelvétel sürgős, a szabályozott piac illetékes hatósága kellően indokolt esetben szóban is megteheti a tájékoztatást, feltéve, hogy később, észszerű határidőn belül írásban megerősíti a megkeresést, kivéve, ha a megkeresett hatósággal másként állapodik meg.
      10. cikk
      Hatálybalépés és alkalmazás
      Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
      Ezt a rendeletet 2018. január 3-tól kell alkalmazni.

         Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
         Kelt Brüsszelben, 2017. június 7-én.

               a Bizottság részéről

               az elnök

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  HL L 173., 2014.6.12., 349. o.

         (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.).

         (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 600/2014/EU rendelete (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 84. o.).

         I. MELLÉKLET

            Formanyomtatvány együttműködés vagy információcsere iránti megkereséshez

         Szövege kép

            Együttműködés vagy információcsere iránti megkeresés
            Hivatkozási szám:
            Dátum:
            Általános információk
            FELADÓ:
            Tagállam:
            Megkereső hatóság:
            Cím:
            (A kapcsolattartó pont elérhetőségei)
            Név:
            Telefonszám:
            E-mail:
            CÍMZETT:
            Tagállam:
            Megkeresett hatóság:
            Cím:
            (A kapcsolattartó pont elérhetőségei)
            Név:
            Telefonszám:
            E-mail:
            Tisztelt [a megfelelő személy neve]!
            A 2014/65/EU irányelv [80./81. (1)] cikkével összhangban az alább részletezett témához/témákhoz kapcsolódóan kérjük az Önök válaszát.
            Kérem, a fent említett megkeresésre adott válaszukat szíveskedjenek [adja meg a válasz valószínűsíthető időpontját, sürgős kérés esetén pedig adja meg az információ rendelkezésre bocsátásának határidejét]-ig elküldeni, vagy ha ez nem lehetséges, akkor jelezzék, hogy mikor tudják biztosítani a kért segítséget.
            (1) Adja meg a 2014/65/EU irányelv vonatkozó cikkét.

         Szövege kép

            A megkeresés típusa
            Kérjük, jelölje be a megfelelő négyzetet vagy négyzeteket.
            Felügyeleti tevékenységek (információszolgáltatás, nyilatkozatfelvétel, egyéb)
            Vizsgálat
            Helyszíni ellenőrzés
            A megkeresés indoka:
            [Adja meg az ágazati szabályozás azon rendelkezését/rendelkezéseit, amely/amelyek alapján a megkereső hatóság az ügyben eljárni illetékes]
            A megkeresés a következővel kapcsolatos együttműködésre vagy információcserére irányul:
            [Ismertesse a megkeresés tárgyát, azt, hogy milyen célból van szükség az együttműködésre vagy információcserére, a vizsgálatot alátámasztó tényeket, amelyek a megkeresés alapját képezik, valamint fejtse ki, hogy hogyan nyújthat segítséget]
            Előzmény
            [Ha a megkeresésnek volt előzménye, az azonosítás érdekében adja meg a korábbi megkeresés adatait]
            Felügyeleti tevékenységek (információszolgáltatás, nyilatkozatfelvétel)
            a) Adjon részletes leírást a kért konkrét információról, és indokolja meg, hogy az adott információ miért jelentene segítséget, valamint – amennyiben ismert – adja meg azon személyek listáját, akik vélhetően rendelkeznek a kért információval, vagy azokat a helyeket, ahol az ilyen információhoz valószínűleg hozzá lehet jutni.
            b) Ha a megkeresés egy konkrét pénzügyi eszközzel folytatott ügylethez vagy megbízáshoz kapcsolódó információt érint, adja meg a következő adatokat:

         Szövege kép

            Termékazonosító:
            [Adja meg a pénzügyi eszköz pontos leírását, beleértve az ISIN-kódot]
            Személyazonosító szám:
            [Adja meg az ügylethez vagy megbízáshoz kapcsolódó személyek azonosító adatait, beleértve a pénzügyi eszközzel kereskedő személyt, vagy azt, akinek a nevében a kereskedést lefolytatottnak tekintik]
            Dátumok:
            [Adja meg a dátumokat, amelyek között az említett pénzügyi eszközökkel ügyleteket vagy megbízásokat bonyolítottak le, jelentős időtartam esetén megindokolva azt, hogy miért hasznos a teljes időtartam]
            c) Ha a megkeresés egy személy vállalkozásával vagy tevékenységeivel kapcsolatos információt érint, adja meg a lehető legpontosabb információkat a személy azonosításához.
            d) Ha külön szempontokat kell figyelembe venni a kért információ érzékeny jellegével kapcsolatban, jelezze a megkeresésben szereplő információ érzékeny jellegét, valamint hogy az információ begyűjtése során vizsgálati megfontolásokból milyen külön óvintézkedéseket kell tenni.
            e) Adjon meg minden kiegészítő információt.
            [Ismertesse, hogy a megkereső hatóság a megkeresés tárgyával összefüggésben tartott-e kapcsolatot vagy fog-e kapcsolatot tartani a tagállam más hatóságával vagy bűnüldöző hatóságával vagy bármely más olyan hatósággal, amely a megkereső hatóság tudomása szerint komolyan érdekelt a megkeresés tárgyában]
            f) Sürgős megkeresés és határidők megszabása esetén adjon teljes körű magyarázatot a megkeresés sürgős jellegére, és indokolja a határidőket, amelyeket a megkereső hatóság az információ rendelkezésre bocsátására megadott.
            Nyilatkozatfelvétel
            Kérjük, adja meg a következőket:
            a) A nyilatkozattétel: eskü alatti /egyéb megerősítés melletti

         Szövege kép

            b) A nyilatkozatfelvétel szükségessége és célja:
            c) Azon személy/személyek neve, akinek/akiknek a nyilatkozatát fel kell venni:
            [Adja meg azon személyek adatait, akiknek a nyilatkozatát felveszik, hogy a megkeresett hatóság adott esetben megkezdhesse az idézési eljárást]
            d) A kért információ részletes ismertetése, beleértve a kérdések előzetes listáját (amennyiben a megkeresés időpontjában rendelkezésre áll).
            e) Bármely további, vélhetően hasznos információ:
            [Adja meg, hogy a megkereső hatóság személyzete részt kíván-e venni a nyilatkozatfelvételben, adott esetben adja meg a megkereső hatóság részt vevő tisztviselőinek adatait, ismertesse azon jogi és eljárási követelményeket, amelyeket teljesíteni kell annak biztosítása érdekében, hogy a kikérdezés során tett nyilatkozat elfogadható legyen a megkereső hatóság joghatóságában]
            Helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat
            Ha a megkeresés helyszíni ellenőrzésre vagy vizsgálatra irányul a megkereső hatóság részéről, adjon meg olyan információkat, amelyek alapján a megkeresett hatóság fel tudja mérni, hogy érdeke fűződhet-e közös vizsgálat végzéséhez, beleértve a megkereső hatóság ellenőrzésre vagy vizsgálatra vonatkozó javaslatát, annak indokolását és a megkeresett hatóság számára jelentett hasznát.
            [Adjon meg a megkeresett hatóság által kért minden releváns információt, amely alapján az megfelelően biztosítani tudja a kért segítséget]
            [Ismertesse a szükséges titoktartási figyelmeztetéseket vagy az információ megengedett felhasználásának bármely szükséges korlátozását (összhangban az uniós joggal)].
            Tisztelettel:
            [aláírás]

         II. MELLÉKLET

            Formanyomtatvány az átvételi elismervényhez

         Szövege kép

            Átvételi elismervény
            Hivatkozási szám:
            Dátum:
            FELADÓ:
            Tagállam:
            Megkeresett hatóság:
            Cím:
            (A kapcsolattartó pont elérhetőségei)
            Név:
            Telefonszám:
            E-mail:
            CÍMZETT:
            Tagállam:
            Megkereső hatóság:
            Hivatalos cím:
            (A kapcsolattartó pont elérhetőségei)
            Név:
            Telefonszám:
            E-mail:
            Tisztelt [a megfelelő személy neve]!
            A [a megkeresés hivatkozási száma] számú megkeresésével kapcsolatban ezúton értesítjük, hogy [dátum]-i dátummal megkaptuk együttműködés vagy információcsere iránti megkeresését.
            A válasz becsült időpontja:
            Tisztelettel:
            [aláírás]

         III. MELLÉKLET

            Formanyomtatvány együttműködés vagy információcsere iránti megkeresésre adott válaszhoz

         Szövege kép

            Együttműködés vagy információcsere iránti megkeresésre adott válasz
            Hivatkozási szám:
            Dátum:
            Általános információk
            FELADÓ:
            Tagállam:
            Megkeresett hatóság:
            Hivatalos cím:
            (A kapcsolattartó pont elérhetőségei)
            Név:
            Telefonszám:
            E-mail:
            CÍMZETT:
            Tagállam:
            Megkereső hatóság:
            Hivatalos cím:
            (A kapcsolattartó pont elérhetőségei)
            Név:
            Telefonszám:
            E-mail:
            Tisztelt [a megfelelő személy neve]!
            Megerősítjük, hogy [éééé.hh.nn]-i, [hivatkozási szám] hivatkozási számú megkeresését feldolgoztuk.
            Összegyűjtött információk
            [Ha összegyűjtötte az információt, adja meg itt, vagy ismertesse az információ megadásának módját]

         Szövege kép

            A rendelkezésre bocsátott információ bizalmas jellegű és [a megkereső hatóság neve] részére való közzétételére a(z) [MiFID II vonatkozó rendelkezése] szerint és annak alapján kerül sor, hogy a(z) [MiFID II vonatkozó rendelkezése] értelmében meg kell őrizni az információ bizalmas jellegét.
            A [megkereső hatóság neve]-nak/-nek be kell tartania a [MiFID II vonatkozó rendelkezése] titoktartási korlátozásokra és az adott információ megengedett felhasználására vonatkozó követelményeit.
            [Ismertesse az egyéb szükséges titoktartási figyelmeztetéseket vagy az információ megengedett felhasználásának bármely szükséges korlátozását (összhangban az uniós joggal)].
            Szükség esetén, kérjük, jelezze, ha pontosításra van szüksége a kért konkrét információval kapcsolatban:
            Saját kezdeményezésére adjon meg minden olyan alapvető információt, amely tovább segítheti az együttműködést vagy információcserét a megkeresés céljából:
            Tisztelettel:
            [aláírás]

         IV. MELLÉKLET

            Formanyomtatvány egy szabályozott piac távoli tagjának vagy résztvevőjének közvetlen megkereséséről való tájékoztatáshoz

         Szövege kép

            Tájékoztatás egy szabályozott piac távoli tagjának vagy résztvevőjének közvetlen megkereséséről
            Hivatkozási szám:
            Dátum:
            FELADÓ:
            Tagállam:
            A szabályozott piac hatósága:
            Hivatalos cím:
            (A kapcsolattartó pont elérhetőségei)
            Név:
            Telefonszám:
            E-mail:
            CÍMZETT:
            Tagállam:
            A szabályozott piac távoli tagjának vagy résztvevőjének hatósága:
            Hivatalos cím:
            (A kapcsolattartó pont elérhetőségei)
            Név:
            Telefonszám:
            E-mail:
            Tisztelt [a megfelelő személy neve]!
            Ezúton tájékoztatom egy szabályozott piac távoli tagjának vagy résztvevőjének az imént tett közvetlen megkereséséről, amely esetében mi vagyunk a székhely szerinti illetékes hatóság. Alább megtalálja a szabályozott piac és a távoli tag vagy résztvevő adatait, valamint megkeresésük indokait.
            A szabályozott piac neve:
            A távoli tag vagy résztvevő neve:
            A távoli tagnál vagy résztvevőnél megkeresett személy elérhetősége:
            Név:
            Telefonszám:
            E-mail:
            A távoli tag vagy résztvevő megkeresésének indokai


title: A Bizottság (EU) 2015/1483 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 1.) az Indiából származó rozsdamentes acélhuzalok egyes típusainak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 1106/2013/EU tanácsi végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 12. cikke szerinti újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatot követő módosításáról

text:
               2.9.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 228/1

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1483 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. szeptember 1.)
   az Indiából származó rozsdamentes acélhuzalok egyes típusainak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 1106/2013/EU tanácsi végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 12. cikke szerinti újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatot követő módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére,
   mivel:
   A.   AZ ELJÁRÁS

   1.   Hatályos intézkedések

               (1)

               A Tanács az 1106/2013/EU végrehajtási rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából származó rozsdamentes acélhuzalok egyes típusainak behozatalára (a továbbiakban: eredeti vizsgálat). A bevezetett intézkedések formája a mintába felvett vállalatok esetében 0,7–12,5 %-os, a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok esetében 5 %-os, a nem együttműködő vállalatok esetében pedig 12,5 %-os értékvám volt.

               (2)

               A Tanács a 861/2013/EU végrehajtási rendelettel (3) 3,0–3,7 % közötti végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az Indiából származó rozsdamentes acélhuzalok egyes típusainak behozatalára.

         2.   Újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat iránti kérelem

               (3)

               A Bizottsághoz az alaprendelet 12. cikke szerinti, a hatályos intézkedések újbóli, visszanyerésére vonatkozó vizsgálat megindítása iránti kérelem érkezett be.

               (4)

               A kérelmet 2014. október 21-én az Eurofer Európai Vas- és Acélipari Szövetség (a továbbiakban: Eurofer vagy kérelmező) nyújtotta be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése egyes rozsdamentes acélhuzal-típusok teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át teszi ki.

               (5)

               A kérelem azon az indokláson alapult, hogy az Indiából származó rozsdamentes acélhuzalok egyes típusainak behozatalára kivetett dömpingellenes vámok kivetését követően az exportárak csökkentek, és az Unióban a viszonteladói árak vagy az azt követő eladási árak nem kielégítő mértékben változtak. Ez a dömpingkülönbözet növekedését idézte elő, ami aláásta a hatályos intézkedések szándékolt javító hatását.

         3.   Az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat megindítása

               (6)

               Miután a Bizottság a tagállamok tájékoztatását követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a vizsgálat újbóli megindításához, 2014. december 3-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (4) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 12. cikkének (1) bekezdése szerinti, az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat megindítását.

         4.   Érdekelt felek

               (7)

               Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvételüket biztosítandó vegyék fel vele a kapcsolatot. Ezen túlmenően a Bizottság kifejezetten tájékoztatta a kérelmezőt, az ismert, érintett exportáló gyártókat és importőröket, valamint India képviselőit az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat megindításáról, és felkérte azokat a részvételre.

               (8)

               Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi eljárásokban közreműködő meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. Az érdekelt felek egyike sem jelentkezett és kért meghallgatást.

         5.   Mintavétel

               (9)

               Tekintettel az indiai exportáló gyártók, valamint az Unióban működő független importőrök nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikke szerinti mintavételt irányoztak elő.

               (10)

               A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, reprezentatív mintát választhasson ki – felkérte az indiai exportáló gyártókat és a független importőröket arra, hogy az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.

               (11)

               17 indiai exportáló gyártó nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele, hogy felvegyék a mintába. A Bizottság az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban egy olyan, hat vállalatból/vállalatcsoportból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. A mintába felvett vállalatok megegyeznek az eredeti vizsgálat során mintába vagy egyedi vizsgálat céljára kiválasztott vállalatokkal, kivételt a Macro Bars and Wires képez, amelyről az eredeti vizsgálat során megállapítást nyert, hogy nem folytat dömpinget, így az újbóli vizsgálat arra nem terjedt ki.

               (12)

               Az alaprendelet 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság valamennyi ismert, érintett indiai exportáló gyártó, továbbá az indiai hatóságok véleményét is kikérte a minta kiválasztásával kapcsolatban. Ezek azonban nem tettek észrevételt. Ezért a Bizottság úgy döntött, hogy megtartja a hat vállalatból/vállalatcsoportból álló, javasolt mintát, és minden érdekelt felet megfelelően tájékoztatott a véglegesen kiválasztott mintáról.

               (13)

               A rozsdamentes acélhuzalokat előállító exportáló gyártókból álló minta így a következő volt:

                           —

                           Garg Inox,

                           —

                           Nevatia Steel & Alloys,

                           —

                           Raajratna Metal Industries,

                           —

                           a Venus csoport (Hindustan Inox, Precision Metals, Sieves Manufacturer India és Venus Wire Industries),

                           —

                           Viraj Profiles
                           Ezek a vállalatok az eredeti vizsgálat során kerültek a mintába.

                           —

                           KEI Industries
                           Erre a vállalatra egyedi vizsgálat irányult az eredeti vizsgálat során.

               (14)

               A Bizottság összesen 22 ismert, független importőrrel vette fel a kapcsolatot, amelyek közül egy jelentkezett és válaszolt a mintavételi formanyomtatványra. Ezért a független importőrökből nem volt szükséges mintát venni.

         6.   A kérdőívekre adott válaszok

               (15)

               A Bizottság kérdőíveket küldött a mintába felvett hat indiai exportáló gyártónak/azok csoportjainak. Mindegyiküktől érkezett kitöltött kérdőív. Ami az együttműködő független importőrt illeti, mivel az az érintett terméket nem importálta az Unióba a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak során, nem kapott kérdőívet.

               (16)

               Különféle rendkívüli körülményekre tekintettel a mintába felvett egyes exportáló gyártók azt is kérték, hogy kapjanak haladékot válaszaik benyújtására. Indokolt esetben engedélyeztek haladékot. Az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat időtartama ezért meghaladta az alaprendelet 12. cikkének (4) bekezdésében előírt hat hónapos rendes időtartamot.

         7.   Ellenőrző látogatások

               (17)

               A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet az újbóli vizsgálat érdekében szükségesnek ítélt. A mintába felvett összes indiai exportáló gyártó telephelyén sor került az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásra.

         8.   Az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatban érintett időszakok

               (18)

               Az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak 2013. október 1-jétől2014. szeptember 30-ig tartott. Az eredeti vizsgálati időszak a 2011. április 1. és 2012. március 31. közötti időszakot foglalta magában.

         B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

               (19)

               Az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatban érintett termékek megegyeznek az eredeti vizsgálatban érintett, rozsdamentes acélhuzalokként meghatározott termékekkel, amelyek:

                           —

                           2,5 vagy annál nagyobb tömegszázalékban nikkelt tartalmaznak, a 28 tömegszázalék vagy annál több, de 31 tömegszázalékot nem meghaladó mennyiségű nikkelt és 20 tömegszázalék vagy annál több, de maximum 22 tömegszázalék krómot tartalmazó huzal kivételével,

                           —

                           kevesebb mint 2,5 tömegszázalékban nikkelt tartalmaznak, a 13 tömegszázalék vagy annál több, de 25 tömegszázalékot nem meghaladó mennyiségű krómot, és 3,5 tömegszázalék vagy annál több, de maximum 6 tömegszázalék alumíniumot tartalmazó, Indiából származó, jelenleg a 7223 00 19 és a 7223 00 99 KN-kód alá tartozó huzal kivételével.

               (20)

               A vizsgálat során bizonyítást nyert, hogy az érintett termék, az Indiában gyártott és az ottani belföldi piacon értékesített termék, valamint az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített termék azonos fizikai, kémiai és műszaki alaptulajdonságokkal rendelkezik, továbbá alapvető felhasználási területük is megegyezik. Ezért ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.

         C.   AZ ÚJBÓLI, VISSZANYERÉSRE VONATKOZÓ VIZSGÁLAT MEGÁLLAPÍTÁSAI

               (21)

               Az alaprendelet 12. cikke szerinti, újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat célja általában annak megállapítása, hogy az eredeti intézkedések bevezetése óta csökkentek-e az exportárak, vagy az Unióban a viszonteladói árak vagy az azt követő eladási árak nem kielégítő mértékben változtak-e. Amennyiben megállapítják, hogy visszanyerés történt, második lépésként új dömpingkülönbözetet számítanak ki.

         1.   Az exportárak csökkenése

               (22)

               Az exportárak csökkenésének megállapításakor a Bizottság mindegyik vizsgált vállalat esetében megállapította az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban az Unió vámhatárán fizetendő CIF-exportárat, és ezeket az árakat összehasonlította az eredeti vizsgálati időszakban meghatározott megfelelő exportárakkal.

               (23)

               A mintába felvett exportáló gyártók az Unióba vagy közvetlenül független vevőknek, vagy egymással kapcsolatban álló vállalatokon keresztül exportáltak.

               (24)

               Ha az exportáló gyártók az érintett terméket közvetlenül az uniós független vevőknek exportálták, az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba irányuló exportra értékesített érintett termékért ténylegesen megfizetett vagy megfizetendő ár volt.

               (25)

               Ha az exportáló gyártók az érintett terméket importőrként eljáró, kapcsolatban álló vállalaton keresztül exportálták az Unióba, az exportár megállapítása – az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban – az importált termék uniós független vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ára alapján történt. Ebben az esetben a behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költség, ezen belül az SGA-költségek, valamint a felhalmozódó nyereség tekintetében árkiigazításra került sor.

               (26)

               A Bizottság a mintába felvett összes vállalat/vállalatcsoport esetében összehasonlította az értékesített terméktípusoknak a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti árát az eredeti vizsgálati időszakban értékesített ugyanazon terméktípusok árával, és azok esetében kiszámította a visszanyerés szintjének súlyozott átlagát.

               (27)

               A fenti összehasonlítás euróban történt. A kapcsolatban álló importőrön keresztüli értékesítés esetén a Bizottság az euróban (USD-ban vagy GBP-ban) kifejezett viszonteladói árakat átváltotta INR-ra, hogy a behozatal és a viszonteladás közötti összes költséget le lehessen vonni, és az indiai exportáló gyártó általi közvetlen értékesítés esetén az India határa és az Unió határa közötti, INR-ban kifejezett összes költséget hozzáadta az INR-ban kifejezett FOB-árakhoz. Következésképp a kapott CIF-értékeket euróra váltotta át.

               (28)

               Az Unióba irányuló exportárak összehasonlításából az derült ki, hogy az exportárak a mintába felvett összes vállalat/vállalatcsoport esetében csökkentek, ami meggyőzően jelzi, hogy a hatályos intézkedések ellentételezésére (azaz visszanyerésére) került sor. A mintába felvett exportáló gyártók esetében az euróban kifejezett exportárcsökkenés a következő volt:

                           GARG Inox

                           KEI Industries

                           Nevatia Steel & Alloys

                           Venus csoport

                           Viraj Profiles

                           Raajratna Metal Industries

                           Az exportár alakulása az eredeti vizsgálati időszaktól a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakig (EUR)

                           – 23,91 %

                           – 21,26 %

                           – 22,77 %

                           – 26,31 %

                           27,44 %

                           25,52 %

         2.   Dömping

               (29)

               Miután a Bizottság a mintába felvett összes exportáló gyártó esetében megállapította a lehetséges visszanyerést, az alaprendelet 2. cikkének megfelelően újraszámította a dömpingkülönbözeteket. Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.1.1.a) pontja arra kérte az exportáló gyártókat, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 15 napon belül tájékoztassák a Bizottságot arról, hogy kérik-e a rendes értéknek az alaprendelet 12. cikke (5) bekezdése szerinti felülvizsgálatát. A Venus csoport kivételével a mintába felvett összes többi exportáló gyártó kérte a rendes értékének az alaprendelet 12. cikke (5) bekezdése szerinti felülvizsgálatát, és dömpingkülönbözetének újraszámítására vonatkozó bizonyítékokkal megfelelően alátámasztott, teljes körű tájékoztatást nyújtott a Bizottságnak. A rendes értéke felülvizsgálatát nem kérő Venus csoport esetében a Bizottság az eredeti vizsgálat során megállapított rendes értékeket használta a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti dömpingkülönbözetek számításához.

         a)   Rendes érték

               (30)

               A mintába felvett exportáló gyártók esetében a rendes érték meghatározása a következőképpen történt:

               (31)

               Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdése alapján a Bizottság először megvizsgálta, hogy a mintába felvett exportáló gyártók mindegyike esetében reprezentatív-e a belföldi értékesítés összmennyisége. A belföldi értékesítés akkor reprezentatív, ha a hasonló termék független vevők részére belföldi piacon bonyolított belföldi értékesítésének összmennyisége exportáló gyártónként az érintett termék Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiségének legalább 5 %-át eléri a vizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi piacon bonyolított összértékesítése a mintába felvett exportáló gyártók mindegyike esetében reprezentatív volt.

               (32)

               A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek a reprezentatív belföldi értékesítésekkel rendelkező exportáló gyártók esetében azonosak vagy összehasonlíthatóak voltak az Unióba irányuló exportra értékesített terméktípusokkal.

               (33)

               A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően – megvizsgálta, hogy az Unióba irányuló exportra értékesített egyes terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípusok esetében a mintába felvett exportáló gyártók mindegyikének belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus vizsgálati időszak alatti, független vevők részére történt belföldi értékesítésének összmennyisége eléri az Unióba irányuló exportra értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus összmennyiségének legalább 5 %-át.

               (34)

               A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek történt nyereséges belföldi értékesítéseknek a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti részarányát annak megállapítására, hogy a rendes érték kiszámítását az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el.

               (35)

               A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

                           a)

                           a terméktípusnak a kiszámított előállítási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített mennyisége meghaladta e terméktípus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át; valamint

                           b)

                           e terméktípus eladási árának súlyozott átlaga megegyezik az egy egységre jutó előállítási költséggel, vagy meghaladja azt.

               (36)

               Ebben az esetben a rendes érték a terméktípusnak a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti összes belföldi értékesítése során alkalmazott árainak súlyozott átlaga.

               (37)

               A rendes értéket az egyes terméktípusok visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti – kizárólag nyereséges – belföldi értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

                           a)

                           a terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb az adott típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki; vagy

                           b)

                           e terméktípus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget.

               (38)

               A Bizottság a rendes értéket a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti összes belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként, vagy kizárólag a nyereséges értékesítések súlyozott átlagaként számította ki. A Bizottság a dömpingkülönbözet kiszámításához használt valamennyi árat ügyletenkénti átváltási árfolyamok alkalmazásával indiai pénznemre váltotta át.

         b)   Exportár

               (39)

               A Bizottság a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti, a fenti (22)–(25) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint meghatározott exportárakat alkalmazta.

         c)   Összehasonlítás

               (40)

               A Bizottság a rendes értéket és ezen exportáló gyártók exportárát EXW-alapon hasonlította össze.

               (41)

               Ahol a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében indokolt volt, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségekre tekintettel. A Bizottság a fuvardíj, a biztosítás, a hitelköltségek, a csomagolási költségek és a vámok esetében végzett kiigazítást.

         d)   Dömpingkülönbözet

               (42)

               A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban a mintába felvett együttműködő exportáló gyártók esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

               (43)

               Ez alapján a súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következőképpen alakultak:

                           Vállalat neve

                           Terméktípusok összehasonlíthatósága
                           (%)

                           Az eredeti vizsgálati időszak alatti dömpingkülönbözet
                           (%)

                           A visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti dömpingkülönbözet
                           (%)

                           A dömpingkülönbözet alakulása
                           (százalékpont)

                           GARG Inox

                           90,3

                           11,8

                           5,2

                           – 6,6

                           KEI Industries

                           62,2

                           7,0

                           3,8

                           – 3,2

                           Nevatia Steel & Alloys

                           81,9

                           4,1

                           4,0

                           – 0,1

                           Venus csoport

                           96,6

                           11,6

                           12,4

                           0,8

                           Viraj Profiles

                           86,9

                           6,8

                           0,4

                           – 6,4

                           Raajratna Metal Industries

                           99,8

                           16,2

                           12,0

                           – 4,2

         3.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

               (44)

               Az alacsonyabb összegű vámra vonatkozó, az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése szerinti szabálynak megfelelően a Bizottság újraszámította a kárkülönbözetet a Venus csoport esetében, amelynek a dömpingkülönbözete emelkedett.

               (45)

               A kár megszüntetéséhez szükséges szintet a Bizottság a Venus csoportnak a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti importára súlyozott átlagának és a mintába felvett uniós gyártók által a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban az uniós piacon értékesített hasonló termék kárt nem okozó ára súlyozott átlagával végzett összehasonlítás alapján határozta meg. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a Bizottság ezután a CIF-importérték súlyozott átlagának százalékában fejezte ki.

               (46)

               Ennek alapján a Venus csoport kárkülönbözete 23,4 %-ról 65,7 %-ra emelkedett.

         D.   KÖVETKEZTETÉS

               (47)

               A dömpingkülönbözeteknek a fenti (31)–(38) preambulumbekezdésben ismertetett módszertan szerinti újraszámításából az derült ki, hogy a mintába felvett hat vállalat közül öt esetében csökkent a dömpingkülönbözet a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban. Ezért e vállalatok esetében az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatot az eredeti intézkedések módosítása nélkül meg kell szüntetni. A Venus csoport esetében az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakra számított dömpingkülönbözet emelkedett az eredeti vizsgálati időszakban megállapítotthoz képest, így ez azt bizonyítja, hogy visszanyerésre került sor. Ennélfogva az érintett terméknek a Venus csoport általi behozatalára bevezetett dömpingellenes intézkedéseket az alaprendelet 12. cikkének (3) bekezdésével összhangban módosítani kell.

               (48)

               Ami a Venus csoportot illeti, az alacsonyabb összegű vámra vonatkozó, az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése szerinti szabálynak megfelelően a Bizottság először a kárkülönbözetet és a dömpingkülönbözetet hasonlította össze. A vámok összegét a dömpingkülönbözet szintjén kell megállapítani. Mivel ez az újbóli vizsgálat továbbra sem érinti a szubvencióellenes vizsgálatot, az új dömpingellenes vám meghatározásához a kiegyenlítő vámot le kell vonni. Következésképp a Venus csoport esetében az új dömpingellenes vám 9,4 % (azaz a jelenleg alkalmazandó 12,4 %-os dömpingkülönbözet és a 3 %-os kiegyenlítő vám különbsége).

               (49)

               A vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó, felülvizsgált dömpingellenes vámtétel a következő:

                           Vállalat

                           Dömpingkülönbözet

                           Kiegyenlítő vám

                           Kárkülönbözet

                           Végleges dömpingellenes vámtétel

                           GARG Inox

                           11,8

                           3,4

                           22,6

                           8,4

                           KEI Industries

                           7,0

                           0,0

                           41,9

                           7,7

                           Macro Bars and Wires

                           0,0

                           3,4

                           30,3

                           0,0

                           Nevatia Steel & Alloys

                           4,1

                           3,4

                           23,8

                           0,7

                           Raajratna Metal Industries

                           16,2

                           3,7

                           17,2

                           12,5

                           Venus csoport

                           12,4

                           3,0

                           65,7

                           9,4

                           Viraj Profiles

                           6,8

                           0,0

                           32,1

                           6,8

                           A mintában nem szereplő együttműködő vállalatok

                           8,4

                           3,4

                           23,7

                           5,0

                           Minden más vállalat

                           16,2

                           3,7

                           65,7

                           12,5

               (50)

               Minden fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a hatályos intézkedések fenntartását kívánja javasolni. Ezen túlmenően a felek számára meghatározott idő állt rendelkezésre arra, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.

               (51)

               Két érdekelt fél nyújtott be a Bizottság következtetéseit kétségbe vonó észrevételeket.

               (52)

               A panaszos megismételte a panaszban már megfogalmazott állítását, miszerint az exportárak csökkenése nem a nyersanyagárak alakulásának következménye. Ezt az állítást a végleges intézkedések bevezetése utáni nikkelár-emelkedést igazoló adatok benyújtásával illusztrálta.

               (53)

               Mivel azonban az eredeti intézkedések az eredeti vizsgálati időszak megállapításain alapultak, helyénvaló az eredeti vizsgálati időszak alatti nyersanyagárakat és a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti nyersanyagárakat összehasonlítani. Az összehasonlítás alapján megállapítható a nyersanyagárak csökkenése, a fenti állítást ezért el kell utasítani.

               (54)

               Azon exportáló gyártó tekintetében, amely nem kérte a rendes érték újbóli meghatározását, a panaszos azt állította, hogy a Bizottság számítási hibát vétett. A panaszos azonban a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak kezdetén érvényes INR/EUR átváltási árfolyamot alkalmazta az eredeti vizsgálati időszak alatt megállapított árakra, és a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak végén érvényes INR/EUR átváltási árfolyamot alkalmazta a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatt megállapított árakra, ami érvényteleníti a panaszos érvelését. Az állítást ezért el kellett utasítani.

               (55)

               Az az exportáló gyártó, amely esetében a dömpingellenes vám módosul, azt állította, hogy a Bizottság nem az alaprendelet 12. cikkének szándékával és céljával összeegyeztethető módon értékelte az árak állítólag nem kielégítő változását. Konkrétabban: a Bizottságnak a megfelelő ügyintézés szellemében az árak összehasonlítása során figyelembe kellett volna vennie az átváltási árfolyam alakulását, valamint a 12. cikk (5) bekezdésének alkalmazását kérő többi exportáló gyártónál megfigyelt előállítási költségek alakulását.

               (56)

               Az efféle állítások tulajdonképpen az előállítási költségeket érintik, és kizárólag a rendes érték újbóli vizsgálatának összefüggésében vehetők figyelembe. Az alaprendelet 12. cikkének (5) bekezdése értelmében azonban a rendes érték állítólagos változásait csak akkor kell figyelembe venni, ha a felülvizsgált rendes értékekre vonatkozóan hiánytalan információkat bocsátanak a Bizottság rendelkezésére. Nem ez volt a helyzet, és az állítást a Bizottság elutasítja.

               (57)

               Ugyanez az exportáló gyártó ezenkívül számos észrevételt és állítást fogalmazott meg a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti exportárakon alapuló dömpingkülönbözet-számítással és az eredeti vizsgálati időszakban meghatározott rendes értékekkel kapcsolatban.

               (58)

               Arra kérte a Bizottságot, hogy ne vegye figyelembe a vele kapcsolatban álló importőr által a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak első hónapjában bonyolított ügyleteket, mivel ez az értékesítés a Venus csoport exportáló gyártói által a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak előtt szállított árukra vonatkozott, szintén az időszak előtt meghatározott árak alapján. Ezt az érvet azzal támasztotta alá, hogy az Indiából származó termékeknek a kapcsolatban álló importőr részére történő értékesítése és a kapcsolatban álló importőrtől az uniós független vevőknek történő értékesítés back-to-back értékesítés.

               (59)

               Először is megjegyzendő, hogy a Bizottság az exportáló gyártó értékesítési folyamatát nem tekinti back-to-back ügyletnek. Az Indiából származó termékeknek a kapcsolatban álló importőr részére történő, a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti értékesítését az exportáló gyártók csoportjának bármelyik indiai exportáló gyártója lebonyolíthatta volna, ezenkívül azokat a szállítás érdekében egyesítették, és a megfelelő importált termékeket az esetek nagy többségében különböző uniós vevőknek értékesítették, és azok részben a kapcsolatban álló importőr készletébe kerültek. Más szemszögből ez azt jelenti, hogy a független vevő részére történő, a kapcsolatban álló importőr által a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban bejelentett értékesítés közvetlenül Indiából, a csoport egy vagy több indiai exportáló gyártójától érkező szállítás, készletről történő értékesítés, vagy a kettő kombinációjának részét képezhette. E körülmények miatt ez a behozatal nem minősül back-to-back értékesítésnek.

               (60)

               Alapvetőbb fontosságú azonban az az árképzési mechanizmus, amellyel az eredeti ármegállapodás során rögzített alapár a szállítás időpontjában hatályos ötvözetfelár alkalmazásával alkalmanként kiigazításra kerül. Ez ellentmond annak az állításnak, hogy az árak megállapítása jóval a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak előtt történt. Következésképp a kapcsolatban álló importőr által a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak első hónapja során bonyolított értékesítés figyelmen kívül hagyására irányuló kérelmet el kell utasítani.

               (61)

               Ugyanez az exportáló gyártó arra kérte a Bizottságot, hogy fogadja el a kapcsolatban álló importőr értékesítési ügyleteinek átdolgozott jegyzékét, amelyet az egyes terméktípusok esetében az indiai helyszíni vizsgálatok során végzett javításokkal megegyező módon javított ki. Azzal érvelt, hogy ez elfogadható megközelítés lenne, mivel valamennyi értékesítés back-to-back értékesítés.

               (62)

               A Bizottság nem fogadhatott el az értékesítési ügyletekre vonatkozó új beadványt az eljárás e késői szakaszában, mivel ezt a beadványt nem tudta ellenőrizni. Ezenfelül ahogyan fentebb szerepel, a vizsgálat kiderítette, hogy az értékesítési ügyletek nem minősülhetnek back-to-back értékesítésnek. Megjegyzendő, hogy az exportáló gyártónak az indiai helyszíni vizsgálatok (2015 márciusának első hete) és a kapcsolatban álló német importőr helyszíni vizsgálata (április közepe) között bőven volt ideje felülvizsgált értékesítési jegyzékek benyújtására.

               (63)

               Ugyanez az exportáló gyártó megjegyezte, hogy egy adott terméktípus tekintetében a Bizottság nem az eredeti vizsgálatban megállapított rendes értéket alkalmazta.

               (64)

               A Bizottság megerősítette ezt az észrevételt, és az eredeti vizsgálat során megállapított rendes értékek alkalmazásával felülvizsgálta a visszanyerésre vonatkozó vizsgálat szerinti dömpingkülönbözeteket.

               (65)

               Ugyanez az exportáló gyártó azt állította, hogy SGA-költségeit a Bizottság önhatalmúlag állapította meg 5 %-ban, és azoknak a vele kapcsolatban álló importőr helyszíni vizsgálata során gyűjtött adatokon kellett volna alapulniuk, és nem kellett volna tartalmazniuk az exportárak kiszámításakor a viszonteladói árból már levont szállítási költségeket és egyéb kedvezményeket.

               (66)

               Ez az állítás indokoltnak bizonyult, mivel a helyszíni vizsgálat ezen exportáló gyártó dömpingszámításához alkalmazott 5 %-nál alacsonyabb SGA-költséget állapított meg.

               (67)

               Az exportáló gyártó ezenkívül azt állította, hogy a figyelembe vett 5 %-os haszonkulcs túlzott mértékű az ilyen jellegű gazdasági ágazat esetében, és hogy a Bizottság hasonló körülmények között legfeljebb 1–2 %-os haszonkulcsot venne figyelembe.

               (68)

               A független importőröknek a visszanyerésre vonatkozó vizsgálat alatti együttműködése hiányában a Bizottság úgy döntött, hogy az eredeti vizsgálat során gyűjtött adatokra hagyatkozik, ezeket az adatokat ugyanis azért tekintette kellően frissnek, mert a 2012 márciusában végződött eredeti vizsgálati időszakon alapultak. Az exportáló gyártó által az állítása alátámasztására benyújtott nyereségmutatók a 2011–2013 közötti pénzügyi éveken alapuló átlagos adózás előtti eredmény mutatói voltak, amelyek főként – az adott időszakban nem optimális gazdasági hátterű – dél-európai országokból gyűjtött pénzügyi adatokon alapultak. A Bizottság ezért úgy döntött, hogy az eredeti vizsgálat megállapításait alkalmazza, azaz egy független importőr esetében 2,65 %-ot vesz alapul megfelelő nyereségként. Következésképp ezt a százalékos arányt alkalmazta a kapcsolatban álló importőr által az uniós piacon ajánlott viszonteladói árak alapján végzett exportár-számításhoz.

               (69)

               Végezetül az exportáló gyártó azt állította, hogy a Bizottság hibásan határozta meg a CIF-értékeket a kapcsolatban álló importőr szintjén, mivel a megállapított CIF-értékek alacsonyabbak a kapcsolatban álló importőr által az uniós vámhatóságoknak bejelentett és a dömpingellenes vám kivetésének alapját képező értékeknél.

               (70)

               A Bizottság a CIF-értékeket a vizsgálat megállapításai alapján határozta meg, mivel az uniós vámhatóságoknak bejelentett érték mindenesetre a csoporton belüli transzferár. Megállapítást nyert különösen az, hogy nincs rendszerszintű kapcsolat az uniós piacon alkalmazott viszonteladói ár és a transzferár között, mivel az alapárhoz viszonteladás céljából alkalmanként végül hozzáadott ötvözetfelár nem felel meg a transzferár megállapításakor figyelembe vett ötvözetfelárnak. A Bizottság ezért az állítást elutasította.

               (71)

               Annak érdekében, hogy minimalizálni lehessen az intézkedések kijátszásának – a vámtételek közötti jelentős különbségek miatti – kockázatát, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy jelen esetben különleges intézkedésekre van szükség a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására. E különleges intézkedések – amelyek csak azon vállalatokra vonatkoznak, amelyek esetében egyedi vámtétel bevezetésére került sor – egyebek között a következők: a tagállamok vámhatóságai előtt olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása, amely megfelel az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek. Az ilyen számlával nem kísért behozatalokra az összes többi gyártóra alkalmazandó dömpingellenes maradványvám vonatkozik.

               (72)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 1106/2013/EU végrehajtási rendelet 1. cikke a következőképpen módosul:

               a)

               a (2) bekezdés helyébe a következő bekezdés lép:
               „(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

                           Vállalat

                           Vám (%)

                           TARIC-kiegészítő kód

                           Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana and Pune, Maharashtra

                           8,4

                           B931

                           KEI Industries Limited, Újdelhi

                           7,7

                           B925

                           Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra

                           0,0

                           B932

                           Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra

                           0,7

                           B933

                           Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat

                           12,5

                           B775

                           Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

                           9,4

                           B776

                           Precision Metals, Mumbai, Maharashtra

                           9,4

                           B777

                           Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra

                           9,4

                           B778

                           Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

                           9,4

                           B779

                           Viraj Profiles Limited, Palghar, Maharashtra and Mumbai, Maharashtra

                           6,8

                           B780

                           A mellékletben felsorolt vállalatok

                           5,0

                           Lásd a mellékletet

                           Minden más vállalat

                           12,5

                           B999”

               b)

               a cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
               „(4)   A (2) bekezdésben és a mellékletben említett vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amelyen szerepel a számlát kiállító szervezet névvel és beosztással azonosított tisztviselőjének dátummal és aláírással ellátott, következőképpen megfogalmazott nyilatkozata: »Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített rozsdamentes acélhuzalokat (volumen) a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő Indiában. Kijelentem, hogy az e számlán megadott információk teljes körűek és helyesek.« Amennyiben ilyen számlát nem mutatnak be, úgy a »minden más vállalatra« érvényes vámtételt kell alkalmazni.”

         2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. szeptember 1-jén.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  A Tanács 2013. november 5-i 1106/2013/EU végrehajtási rendelete az Indiából származó rozsdamentes acélhuzalok egyes típusainak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 298., 2013.11.8., 1. o.).

      (3)  A Tanács 2013. szeptember 2-i 861/2013/EU végrehajtási rendelete az Indiából származó rozsdamentes acélhuzalok egyes típusainak behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 240., 2013.9.7., 1. o.).

      (4)  HL C 433., 2014.12.3., 8. o.


title: A Bizottság 801/2011/EU végrehajtási rendelete ( 2011. augusztus 9. ) az egyes állatoknak és a friss húsnak az Európai Unióba való behozatalára engedéllyel rendelkező harmadik országok, e harmadik országok területei vagy területeinek részei jegyzékeinek, valamint az állat-egészségügyi bizonyítványra vonatkozó követelmények megállapításáról szóló 206/2010/EK rendelet módosításáról  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               10.8.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 205/27

         A BIZOTTSÁG 801/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2011. augusztus 9.)
   az egyes állatoknak és a friss húsnak az Európai Unióba való behozatalára engedéllyel rendelkező harmadik országok, e harmadik országok területei vagy területeinek részei jegyzékeinek, valamint az állat-egészségügyi bizonyítványra vonatkozó követelmények megállapításáról szóló 206/2010/EK rendelet módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8. cikke bevezető mondatára, 8. cikke (1) bekezdésének első albekezdésére és 8. cikke (4) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 206/2010/EU bizottsági rendelet (2) az állat-egészségügyi bizonyítvánnyal kapcsolatos követelményeket állapít meg bizonyos, élő állatokat vagy friss húst tartalmazó szállítmányok Unióba való behozatala vonatkozásában. A rendelet megállapítja továbbá azon harmadik országoknak, illetve azok területeinek és részeinek jegyzékeit, ahonnan e szállítmányok az Unió területére behozhatók.

               (2)

               A 206/2010/EU rendelet előírása szerint az emberi fogyasztásra szánt friss hús szállítmányainak az Unióba való behozatala csak abban az esetben engedélyezett, ha azok az említett rendelet II. mellékletének 1. részében felsorolt harmadik országokból, e harmadik országok területéről vagy részéről érkeznek, és vonatkozásukban a melléklet említett része tartalmazza az adott szállítmányoknak megfelelő állat-egészségügyi bizonyítványmintát.

               (3)

               Botswana területének négy része szerepel a 206/2010/EU rendelet II. mellékletének 1. részében található jegyzékben olyan régióként, amelyből patás állatok friss, csontozott és érlelt húsának az Unióba történő behozatala engedélyezett. Ezek a régiók számos állat-egészségügyi ellenőrző körzetből állnak.

               (4)

               2011. május 5-én Botswana – egy gazdaság nyolc szarvasmarháján észlelt klinikai tünetekre alapozva – száj- és körömfájás gyanújáról tájékoztatta a Bizottságot. A betegség kitörését 2011. május 11-én a száj- és körömfájás SAT2-es vírusának izolálása alapján megerősítették, majd erről értesítették a Bizottságot.

               (5)

               A kitörés a 6. számú állat-egészségügyi ellenőrző körzetben, a Botswana területét képező négy rész egyikében történt, amelyből patás állatok friss, csontozott és érlelt húsának az Unióba történő behozatala engedélyezett.

               (6)

               Mivel fennáll a veszély, hogy a száj- és körömfájásra fogékony fajokból származó friss hús behozatalával a betegség bekerül az Unióba, és figyelembe véve a Botswana által nyújtott, az ország régiókra való felosztását lehetővé tevő garanciákat, Botswanának a területe érintett részéből a patás állatok friss, csontozott és érlelt húsának az Unióba történő kivitelére adott engedélyt 2011. május 11-től, azaz a száj- és körömfájás betegség kitörése megerősítésének időpontjától kezdődően fel kell függeszteni.

               (7)

               A 206/2010/EU rendelet II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (8)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 206/2010/EU rendelet II. mellékletének 1. részében a Botswanára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

                  „BW – Botswana

                  BW-0

                  Az ország egész területe

                  EQU, EQW

                  BW-1

                  A 3c., 4b., 5., 6., 8., 9. és 18. sz. állat-egészségügyi ellenőrző körzet

                  BOV, OVI, RUF, RUW

                  F

                  1

                  2011. május 11.

                  2007. december 1.

                  BW-2

                  A 10., 11., 13. és 14. sz. állat-egészségügyi ellenőrző körzet

                  BOV, OVI, RUF, RUW

                  F

                  1

                  2002. március 7.

                  BW-3

                  A 12. sz. állat-egészségügyi ellenőrző körzet

                  BOV, OVI, RUF, RUW

                  F

                  1

                  2008. október 20.

                  2009. január 20.

                  BW-4

                  A 4a. sz. állat-egészségügyi ellenőrző körzet, a 10 km hosszú kiemelt megfigyelési pufferzóna kivételével, amely a száj- és körömfájás elleni vakcinázási körzet és a vadgazdálkodási területek határán helyezkedik el

                  BOV

                  F

                  1

                  2011. február 18.”

   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2011. augusztus 9-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 18., 2003.1.23., 11. o.

      (2)  HL L 73., 2010.3.20., 1. o.


title: A Bizottság (EU) 2015/1418 végrehajtási rendelete (2015. augusztus 20.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               21.8.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 220/18

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1418 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. augusztus 20.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. augusztus 20-án.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET

         Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  MA

                  156,5

                  ZZ

                  156,5

                  0709 93 10

                  TR

                  124,7

                  ZZ

                  124,7

                  0805 50 10

                  AR

                  126,2

                  BO

                  154,5

                  CL

                  153,9

                  UY

                  144,0

                  ZA

                  149,9

                  ZZ

                  145,7

                  0806 10 10

                  EG

                  238,9

                  TR

                  167,5

                  US

                  339,9

                  ZZ

                  248,8

                  0808 10 80

                  AR

                  234,3

                  BR

                  97,6

                  CL

                  147,4

                  NZ

                  152,0

                  US

                  110,0

                  UY

                  141,9

                  ZA

                  122,1

                  ZZ

                  143,6

                  0808 30 90

                  AR

                  155,3

                  CL

                  135,1

                  CN

                  85,3

                  NZ

                  109,3

                  TR

                  132,9

                  ZA

                  119,6

                  ZZ

                  122,9

                  0809 30 10, 0809 30 90

                  MK

                  79,3

                  TR

                  126,3

                  ZZ

                  102,8

                  0809 40 05

                  BA

                  42,6

                  IL

                  99,6

                  MK

                  36,8

                  XS

                  57,7

                  ZZ

                  59,2

         (1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Bizottság 753/2013/EU végrehajtási rendelete ( 2013. augusztus 2. ) a 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a bizonyos borászati termékekre vonatkozó oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések, hagyományos kifejezések, valamint e termékek címkézése és kiszerelése tekintetében történő végrehajtására vonatkozó egyes részletes szabályok megállapításáról szóló 607/2009/EK rendelet módosításáról

text:
               6.8.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 210/21

         A BIZOTTSÁG 753/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2013. augusztus 2.)
   a 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a bizonyos borászati termékekre vonatkozó oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések, hagyományos kifejezések, valamint e termékek címkézése és kiszerelése tekintetében történő végrehajtására vonatkozó egyes részletes szabályok megállapításáról szóló 607/2009/EK rendelet módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) (1) és különösen annak 121. cikke első bekezdésének k) és m) pontjára, összefüggésben 4. cikkével,
   mivel:

               (1)

               Horvátország 2013. július 1-jén csatlakozott az Európai Unióhoz.

               (2)

               Horvátország uniós csatlakozása előtt az országban hatályos, a szőlő- és borágazatra vonatkozó jogszabályok nem tartalmaznak az uniós jogszabályokban, különösen a 607/2009/EK bizottsági rendeletben (2) foglalt, a borászati termékekre vonatkozó oltalom alatt álló eredetmegjelölésekre és földrajzi jelzésekre, valamint a borászati termékek címkézésére vonatkozó rendelkezéseknek megfelelő rendelkezéseket. Annak érdekében, hogy a Horvátországban székhellyel rendelkező gazdasági szereplők továbbra is forgalmazhassák az ország uniós csatlakozása előtt hatályban lévő rendelkezéseknek megfelelően előállított termékeket, lehetővé kell tenni számukra a csatlakozás előtt hatályos szabályoknak megfelelően előállított borászati termékek meglévő készleteinek értékesítését.

               (3)

               A 607/2009/EK rendelet 62. cikke (3) bekezdésének megfelelően a 2013. júliuis 1-jei uniós csatlakozására tekintettel Horvátország kérte, hogy az Unióban oltalom alatt álló eredetmegjelölésből vagy földrajzi jelzésből álló, illetve ilyen eredetmegjelölést vagy földrajzi jelzést magukban foglaló, saját területén való forgalmazáshoz használt „Alicante Bouschet”, „Burgundac crni”, „Burgundac sivi”, „Burgundac bijeli”, „Borgonja istarska” és „Frankovka” borszőlőfajtanevek továbbra is szerepelhessenek az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott horvát borok címkéjén. Az ellenőrzés során megállapítást nyert, hogy Horvátország csatlakozásának időpontjával kezdődő hatállyal az ország nevét fel kell venni a kérelemben feltüntetett borszőlőfajtanevek tekintetében az említett rendelet XV. mellékletének A. részébe.

               (4)

               Horvátország továbbá kérte, hogy az „Aglianico crni”, „Nebbiolo”, „Primitivo”, „Rajnski rizling”, „Radgonska ranina”, „Sangiovese”, „Stajerska belina”, „Stajerka” és „Vermentino” borszőlőfajtaneveket és azok szinonimáit, amelyek részben tartalmaznak valamely oltalom alatt álló eredetmegjelölést vagy földrajzi jelzést, és közvetlenül utalnak az érintett oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés földrajzi elemére, fel lehessen tüntetni az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott horvát termékeken. Az ellenőrzés során megállapítást nyert, hogy Horvátország csatlakozásának időpontjától kezdődő hatállyal az ország nevét fel kell venni a kérelemben feltüntetett borszőlőfajtanevek tekintetében a 607/2009/EK rendelet XV. mellékletének B. részébe.

               (5)

               A 607/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (6)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 607/2009/EK rendelet a következőképpen módosul:

               1.

               A 73. cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
               „(4)   A 2013. június 30-ig az akkor Horvátországban hatályos rendelkezéseknek megfelelően Horvátországban előállított borokat a készletek kimerüléséig forgalomba lehet hozni. Ezek a termékek a Horvátországban 2013. június 30-án hatályos rendelkezéseknek megfelelően címkézhetők.”

               2.

               A XV. melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

         2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján lép hatályba.
   Ezt a rendeletet 2013. július 1-jétől kell alkalmazni.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2013. augusztus 2-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 193., 2009.7.24., 60. o.

      MELLÉKLET
      A 607/2009/EK rendelet XV. melléklete a következőképpen módosul:

                  1.

                  Az A. rész a következőképpen módosul:

                              a)

                              A 2. sor 4. oszlopa kiegészül a „Horvátország” névvel.

                              b)

                              A 14. sort követően a melléklet a következő 14a. sorral egészül ki:

                                          „14a.

                                          Bourgogne (FR)

                                          Borgonja istarska

                                          Horvátország”

                              c)

                              A 15. sort követően a melléklet a következő 15a. sorral egészül ki:

                                          „15a.

                                          Bourgogne (FR)

                                          Burgundac bijeli

                                          Horvátország”

                              d)

                              A 16. sort el kell hagyni.

                              e)

                              A 17. sor 4. oszlopa kiegészül a „Horvátország” névvel.

                              f)

                              A 39. sor 4. oszlopa kiegészül a „Horvátország” névvel.

                  2.

                  A B. rész a következőképpen módosul:

                              a)

                              A 2. sort követően a melléklet a következő 2a. sorral egészül ki:

                                          „2a.

                                          Aglianico del Taburno (IT)

                                          Aglianico crni

                                          Horvátország”

                              b)

                              A 33. sor 4. oszlopa kiegészül a „Horvátország” névvel.

                              c)

                              A 37. sor 4. oszlopa kiegészül a „Horvátország” névvel.

                              d)

                              A 39. sor 4. oszlopa kiegészül a „Horvátország” névvel.

                              e)

                              A 45. sor 4. oszlopa kiegészül a „Horvátország” névvel.

                              f)

                              Az 51. sor 4. oszlopa kiegészül a „Horvátország” névvel.

                              g)

                              Az 52. sor 4. oszlopa kiegészül a „Horvátország” névvel.

                              h)

                              Az 52. sort követően a melléklet a következő 52a. sorral egészül ki:

                                          „52a.

                                          Štajerska Slovenija (SV)

                                          Štajerka

                                          Horvátország”

                              i)

                              Az 58. sor 4. oszlopa kiegészül a „Horvátország” névvel.


title: A Bizottság (EU) 2016/1713 végrehajtási rendelete (2016. szeptember 20.) a kvótán kívüli cukor és izoglükóz kivitelére a 2016/2017-es gazdasági év végéig alkalmazandó mennyiségi korlátozás megállapításáról

text:
               24.9.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 258/8

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1713 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. szeptember 20.)
   a kvótán kívüli cukor és izoglükóz kivitelére a 2016/2017-es gazdasági év végéig alkalmazandó mennyiségi korlátozás megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK tanácsi rendelet, a 234/79/EGK tanácsi rendelet, az 1037/2001/EK tanácsi rendelet és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 139. cikke (2) bekezdésére és 144. cikke első bekezdésének g) pontjára,
   mivel:

               (1)

               Az 1308/2013/EU rendelet 139. cikke (1) bekezdése első albekezdésének d) pontja értelmében azt a cukor- vagy izoglükóz-mennyiséget, amelyet a hivatkozott rendelet 136. cikkében említett kvótán felül állítottak elő, csak a Bizottság által megállapítandó mennyiségi korlátozáson belül lehet exportálni.

               (2)

               A kvótán felüli kivitelre vonatkozó részletes végrehajtási szabályokat, különösen a kiviteli engedélyek kibocsátása tekintetében, a 951/2006/EK bizottsági rendelet (2) állapítja meg. A mennyiségi korlátozást azonban gazdasági évenként, az exportpiaci lehetőségek figyelembevételével kell megállapítani.

               (3)

               Az Unióból való kivitel jelentős szerepet játszik egyes európai uniós cukor- és izoglükóz-termelők gazdasági tevékenységében, és e termelők hagyományos piacokkal rendelkeznek az Unión kívül. A cukor és az izoglükóz e piacokra történő kivitele export-visszatérítések nyújtása nélkül is kifizetődő lehet. Ezért a kvótán kívüli cukor és izoglükóz kivitelére vonatkozó mennyiségi korlátozást úgy kell megállapítani, hogy az érintett európai uniós termelők tovább folytathassák hagyományos piacaik ellátását.

               (4)

               A becslések szerint a 2016/2017-es gazdasági év tekintetében a kvótán kívüli cukor kivitelére vonatkozó mennyiségi korlátozásnak 650 000 tonnában (fehércukor-egyenérték), a kvótán kívüli izoglükóz kivitelére vonatkozó mennyiségi korlátozásnak pedig 70 000 tonnában (szárazanyag) történő kezdeti megállapítása felelne meg a piaci keresletnek.

               (5)

               A versenyképesség szempontjából jelenleg különösen előnyös helyzetben van az Unióból egyes közeli rendeltetési helyekre irányuló és az európai uniós termékek behozatalát kedvezményes elbánásban részesítő harmadik országokba irányuló cukorkivitel. A szabálytalanságok elleni fellépésre irányuló kölcsönös segítségnyújtás megfelelő eszközeinek hiányára tekintettel, valamint a kvótán kívüli cukor Unióba történő újrabehozatalával vagy újrabevezetésével kapcsolatos csalás kockázatának csökkentése és az ilyen újrabehozatallal vagy újrabevezetéssel összefüggő mindennemű visszaélés megelőzése érdekében egyes közeli rendeltetési helyeket ki kell zárni azon rendeltetési helyek közül, ahová kvótán kívüli cukor vihető ki.

               (6)

               Tekintettel arra, hogy a becslések szerint az izoglükózzal kapcsolatos csalások kockázata – a termék jellegéből adódóan – kisebb, azon rendeltetési helyek körét, ahová kvótán kívüli izoglükóz vihető ki, nem szükséges korlátozni.

               (7)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   A 2016/2017-es gazdasági évre vonatkozóan az 1308/2013/EU rendelet 139. cikke (1) bekezdése első albekezdésének d) pontjában említett mennyiségi korlátozás a 1701 99 KN-kód alá tartozó, kvótán kívüli fehér cukor visszatérítés nélküli kivitele tekintetében 650 000 tonna.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott mennyiségi korlátozáson belül valamennyi rendeltetési helyre szabad exportálni, kivéve az alábbiakat:

               a)

               harmadik országok: Albánia, Andorra, az Apostoli Szentszék (Vatikánváros Állam), Bosznia és Hercegovina, Koszovó (3), Liechtenstein, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró, San Marino, valamint Szerbia;

               b)

               a tagállamok uniós vámterületen kívül eső területei: a Feröer szigetek, Grönland, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno és Campione d'Italia települések, valamint a Ciprusi Köztársaság azon területei, amelyek fölött a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol tényleges ellenőrzést;

               c)

               olyan európai területek, amelyek külkapcsolataiért valamely tagállam felel, de nem tartoznak az Unió vámterületéhez: Gibraltár.

         2. cikk
   A kvótán kívüli izoglükóz kivitelére alkalmazandó mennyiségi korlátozás megállapítása
   (1)   A 2016/2017-es gazdasági évre vonatkozóan az 1308/2013/EU rendelet 139. cikke (1) bekezdése első albekezdésének d) pontjában említett mennyiségi korlátozás a 1702 40 10, a 1702 60 10 és a 1702 90 30 KN-kód alá tartozó, kvótán kívüli izoglükóz visszatérítés nélküli kivitele tekintetében 70 000 tonna, szárazanyagban kifejezve.
   (2)   Az (1) bekezdésben említett termékek kivitele csak akkor megengedett, ha azok megfelelnek a 951/2006/EK rendelet 4. cikkében foglalt feltételeknek.
   3. cikk
   Hatálybalépés és alkalmazás
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.
   Ez a rendelet 2016. október 1-jétől alkalmazandó.
   Ez a rendelet 2017. szeptember 30-án hatályát veszti.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. szeptember 20-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  A Bizottság 2006. június 30-i 951/2006/EK rendelete a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 178., 2006.7.1., 24. o.).

      (3)  Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.