title: A Bizottság 471/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. május 13.) a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről

text:
               14.5.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 142/23

         A BIZOTTSÁG 471/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2014. május 13.)
   a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikkére,
   mivel:
   A.   AZ ELJÁRÁS

   1.   Az eljárás megindítása

               (1)

               Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2013. április 27-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) útján szubvencióellenes eljárás megindítását jelentette be a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK vagy Kína) származó szolárüveg Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan (2).

               (2)

               Az eljárást a Bizottság azt követően indította meg, hogy 2013. március 14-én az EU ProSun Glass (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be az Unió teljes szolárüveg-termelésének több mint 25 %-át képviselő gyártók nevében. A panasz meggyőző bizonyítékot tartalmazott a szolárüveg támogatására és az ezáltal okozott jelentős kárra vonatkozóan, amelyet a Bizottság elegendőnek talált az eljárás megindításához.

               (3)

               Az eljárás megindítását megelőzően a Bizottság az 597/2009/EK rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 10. cikkének (7) bekezdésével összhangban értesítette a Kínai Népköztársaság kormányát (a továbbiakban: a kínai kormány), hogy dokumentumokkal megfelelően alátámasztott panasz érkezett hozzá, amely szerint a Kínából származó szolárüveg támogatott behozatala jelentős kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság konzultációra hívta a kínai kormányt annak érdekében, hogy a panasz tartalmát illetően tisztázzák a helyzetet, és kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak.

               (4)

               A kínai kormány elfogadta a felkérést, és ezt követően megtartották a konzultációkat. A konzultációk során nem sikerült kölcsönösen elfogadható megoldást találni. Ugyanakkor a Bizottság megfelelően figyelembe vette a kínai kormánynak a panaszban szereplő támogatási programokkal kapcsolatos észrevételeit. A konzultációkat követően a kínai kormány beadványokat nyújtott be.

         2.   A párhuzamosan folyó dömpingellenes eljárás

               (5)

               A Bizottság 2013. február 28-ánaz Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (3) útján dömpingellenes eljárás megindítását jelentette be a Kínából származó szolárüveg Unióba történő behozatalára vonatkozóan.

               (6)

               A 2013/1205/EU bizottsági rendelettel (4)2013. november 27-én a Bizottság ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a szolárüveg Kínából származó behozatalára.

               (7)

               Az e szubvencióellenes vizsgálat, illetve a párhuzamosan folyó dömpingellenes vizsgálat keretében végzett kárelemzések az uniós gazdasági ágazat ugyanazon meghatározására, az ágazatot képviselő ugyanazon uniós gyártókra és ugyanazon vizsgálati időszakra épülnek, és eltérő megállapítás hiányában ugyanazon következtetésekhez vezettek. Ez megfelelőnek tűnt a kárelemzés racionalizálása és a mindkét eljárás tekintetében egybehangzó megállapítások elérése szempontjából. Ezért a kárral kapcsolatban bármelyik eljárás során tett észrevételeket mindkét vizsgálatban figyelembe vették.

         3.   Az eljárásban érintett felek

               (8)

               A Bizottság a vizsgálat megindításáról hivatalosan tájékoztatta a panaszosokat, más ismert uniós gyártókat, az ismert kínai exportáló gyártókat, az ismert importőröket, beszállítókat, forgalmazókat, felhasználókat és az ismert érintett szövetségeket, valamint a kínai hatóságokat. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérték a vizsgálatban érintett összes felet, hogy jelentkezzen a Bizottságnál.

               (9)

               A Bizottság az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül.

               (10)

               A panaszosok, a kínai exportáló gyártók, az importőrök és a kínai hatóságok ismertették álláspontjukat. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és a meghallgatását indokolttá tévő különleges okokat igazolta.

         3.1.   Mintavétel

               (11)

               Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy az alaprendelet 27. cikkének megfelelően a vizsgálatba bevont kínai exportáló gyártók, valamint a független importőrök és az uniós gyártók számát egy minta kiválasztásával ésszerű mértékűre korlátozhatja.

         3.2.   Mintavétel az uniós gyártók körében

               (12)

               A Bizottság öt vállalatot vett fel a mintába a hasonló termék tekintetében a vizsgálati időszak alatt elért legnagyobb reprezentatív értékesítési volumen alapján azon nyolc gyártó közül, amelyek felvették vele a kapcsolatot.

               (13)

               Az ellenőrző látogatásokat követően a Bizottság úgy döntött, hogy a kiválasztott öt vállalat egyikét kiveszi a mintából, mivel arról megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat szempontjából nem reprezentatív abból kifolyólag, hogy a mintába való felvétel kapcsán felmerült nyolc gyártó közül ez volt az egyetlen induló szakaszban lévő vállalkozás. Emiatt a Bizottság úgy vélte, hogy amennyiben ez a vállalat bekerül a mintába, fennáll annak a kockázata, hogy a kármutatók – és különösen a jövedelmezőség – nem feltétlenül adtak volna valós képet az uniós gazdasági ágazat helyzetéről.

               (14)

               Következésképp a végeleges mintában négy uniós gyártó szerepelt. A végleges mintában szereplő gyártók termelése az uniós gazdasági ágazat uniós értékesítésének 79 %-át adta a vizsgálati időszakban. Ezért a minta az uniós gazdasági ágazatra nézve reprezentatívnak minősült.

               (15)

               Három uniós gyártó kérelmezte, hogy az alaprendelet 29. cikke alapján kilétüket kezeljék bizalmasan. Állításuk szerint üzleti tevékenységüket igen kedvezőtlenül befolyásolhatja kilétük nyilvánosságra hozatala. A Bizottság megvizsgálta az előadott érveket, és helyt adott ezen kérésüknek. Tekintettel az uniós gyártók korlátozott számára, a nyilvánosságra hozatalkor kiadott általános tájékoztatóban más neveket sem hoztak nyilvánosságra, mivel ez lehetővé tette volna a névtelenségükhöz ragaszkodó vállalatok azonosítását.

               (16)

               Az Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (a továbbiakban: GMB/IF) kiléte azonban már ismert volt a nyilvánosság előtt, mivel a vállalat bejelentette, hogy egyike volt a panasz benyújtóinak. A vállalat neve tehát szerepelt a nyilvánosságra hozatalkor kiadott általános tájékoztatóban.

               (17)

               A nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételeik nem bizalmas változatában a panaszos megnevezett három olyan uniós gyártót is (Guardian, AGC és Centrosolar Glass), amelyek megszüntették ezen tevékenységüket, valamint egy negyedik gyártót (Saint Gobain), amelyik jelentősen lecsökkentette termelését.

         3.3.   Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

               (18)

               Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkért valamennyi exportáló kínai gyártót, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál, és hogy megadott határidőn belül közöljék az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat.

               (19)

               Kilenc exportáló gyártó/gyártói csoport bocsátotta rendelkezésre a kért információkat és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Az együttműködő vállalatok majdnem 100 %-át adták a 2012-ben az Unióba irányuló, bejelentett szolárüveg-exportnak.

               (20)

               Az alaprendelet 27. cikkével összhangban a Bizottság a négy exportáló gyártóból/gyártói csoportból álló mintát az érintett termék exportjának azon legnagyobb reprezentatív volumene alapján választotta ki, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. A kiválasztott minta az érintett termék vizsgálati időszakban az Unióba exportált összvolumenének 76 %-át tette ki.

               (21)

               Az alaprendelet 27. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság valamennyi érdekelt felet tájékoztatta a kiválasztott mintáról, és lehetőséget biztosított észrevételek megtételére. Nem érkezett észrevétel.

         3.4.   Egyedi vizsgálat

               (22)

               Az exportáló kínai gyártók egyike sem kért az alaprendelet 27. cikkének (3) bekezdése alapján egyedi vizsgálatot.

         3.5.   Mintavétel a független importőrök és felhasználók körében

               (23)

               Négy független importőr töltötte ki az eljárás megindításáról szóló értesítéshez csatolt mintavételi formanyomtatványt, az importőrök közül pedig ketten, a felhasználók közül pedig tizenketten válaszoltak a kérdőívre. Az együttműködő importőrök kis számára való tekintettel mintavételre nem volt szükség.

         4.   A kérdőívre adott válaszok és az ellenőrző látogatások

               (24)

               A kérdőíveket a Bizottság elküldte a kínai kormánynak, a mintába felvett exportáló gyártóknak és uniós gyártóknak, valamint az összes ismert importőrnek és felhasználónak. A Bizottság a kínai kormány részére egy függeléket is küldött a kérdőívhez, és felkérte a kínai kormányt, hogy továbbítsa azt az állami tulajdonban lévő azon kínai kereskedelmi bankokhoz, amelyek a vizsgálati időszak alatt kölcsönökkel finanszírozták a mintába felvett vállalatokat. A kínai kormány azt állította, hogy bár továbbította a függeléket az érintett bankokhoz, de a megkeresésére egyetlen válasz sem érkezett.

               (25)

               A mintába felvett négy kínai exportáló gyártó, a mintába felvett összes uniós gyártó, két független uniós importőr és tizenkét felhasználó küldött vissza kitöltött kérdőívet.

               (26)

               A Bizottság a támogatás, az abból következő kár és az uniós érdek végleges megállapításához szükségesnek ítélt, az érdekelt felektől származó valamennyi információt bekérte és ellenőrizte. A Bizottság a következő vállalatok telephelyein tett ellenőrző látogatást:

                           a)

                           Kínában működő exportáló gyártók:

                                       —

                                       Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd Shanghai Flat Glass Co., Ltd Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd. („Flat Solar Group”),

                                       —

                                       Henan Yuhua Photovoltaic New Material Co., Ltd,

                                       —

                                       Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd. („Xinyi PV”);

                           b)

                           A Kínai Népköztársaság kormánya:

                                       —

                                       Kereskedelmi Minisztérium, Peking,

                                       —

                                       Kínai Bankfelügyeleti Bizottság, Peking;

                           c)

                           Uniós gyártók:

                                       —

                                       GMB/IF, Németország,

                                       —

                                       [Bizalmas],

                                       —

                                       [Bizalmas],

                                       —

                                       [Bizalmas],

                                       —

                                       [Bizalmas];

                           d)

                           Független importőrök:

                                       —

                                       Vetrad NV, Hollandia;

                           e)

                           Felhasználók:

                                       —

                                       Sunerg Solar SRL, Olaszország,

                                       —

                                       Viessmann Faulquemont SAS, Franciaország.

               (27)

               Az érdekelt felek mindegyike megkapta a nyilvánosságra hozatalkor kiadott tájékoztatót, amely tartalmazta azon lényeges tényeket és szempontokat, amelyek alapján a Bizottság kiegyenlítő vámok kivetését javasolta a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg tekintetében. A felek mindegyike tájékoztatást kapott a nyilvánosságra-hozatallal kapcsolatos észrevételeik megtételére rendelkezésre álló határidőről.

               (28)

               Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket mérlegelték és indokolt esetben figyelembe vették.

               (29)

               A kínai kormány érvelése szerint a tájékoztató nem felelt meg a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás 22. cikke (3) és (5) bekezdésében meghatározott követelményeknek, mivel nem tartalmazta kellő részletességgel a vizsgálatot folytató hatóság megállapításait és következtetéseit. A kínai kormány azonban nem közölt ezen állítólagos hiányosságra vonatkozó konkrét példákat. A dokumentum alapos áttekintését követően a Bizottság úgy véli, hogy a dokumentum elegendő információt tartalmaz ahhoz, hogy a kínai kormány gyakorolni tudja a védelemhez való jogát.

               (30)

               A nyilvánosságra-hozatal keretében bizonyos információkat nem lehetett megadni, mivel azok üzleti titok tárgyát képezték, és azokat kizárólag a mintába felvett exportáló gyártók ismerhették meg. A mintába felvett exportáló gyártók a bizalmas információkat is tartalmazó külön nyilvánosságra-hozatali dokumentumot kaptak, amelyben az egyes kiegyenlített támogatási programokra és gazdasági előnyökre vonatkozó számítások és információk is szerepeltek, és amelynek észrevételezésére 25 napos határidőt biztosítottak.

         5.   Vizsgálati időszak

               (31)

               A támogatás és a kár kivizsgálása a 2012. január 1. és 2012. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) vonatkozott. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2009. január 1-jétől a vizsgált időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

         B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

   1.   Az érintett termék

               (32)

               A vizsgálat tárgyát képező termék a szolárüveg (a továbbiakban: érintett termék) 300 ppm-nél alacsonyabb vastartalmú, (a 300–2 500 nm közötti tartományban, AM1,5 sugárzás mellett mérve) 88 %-nál magasabb napenergia áteresztésű, (EN 12150 szabvány szerint mérve) 250 °C-ig hőálló, (EN 12150 szabvány szerint mérve) Δ 150 K hőlökésállóságú, és (EN 1288-3 szabvány szerint mérve) 90 N/mm2 vagy ennél nagyobb mechanikai szilárdságú edzett nátronmész síküvegből (általános elnevezéssel: szolárüveg). Az érintett termék jelenleg az ex 7007 19 80 KN-kód alá tartozik.

         2.   A hasonló termék

               (33)

               A vizsgálat szerint az érintett termék és a Kínában gyártott és az ottani belföldi piacon értékesített termék, valamint az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített termék azonos fizikai, kémiai és műszaki alaptulajdonságokkal rendelkezik, továbbá a felhasználásuk is megegyezik. Így az alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében ezeket a termékeket hasonló terméknek tekintik.

         3.   Termékkör

               (34)

               Az egyik független importőr kérelmezte, hogy az üvegházak építéséhez használt kertészeti üveget vonják ki a vizsgálat hatálya alól, azzal érvelve, hogy az üvegházak építéséhez sok, különböző méretű üvegtáblára van szükség, míg a szolárüveget kizárólag bizonyos méretekben állítják elő. Az importőr továbbá tanúsítvánnyal igazolta, hogy importja egy része 300 ppm-nél magasabb vastartalmú üvegből állt. Következésképp az import ezen tételei nem tartoznak a termékkörbe. Az import fennmaradó része tekintetében a Bizottság úgy véli, hogy a méretbeli különbség ellenére a szóban forgó üvegtáblák szolárüvegként is felhasználhatók. Például – a vám megkerülése érdekében – az importőrök a szükségesnél nagyobb méretű üvegtáblákat is rendelhetnek, majd ezeket az üvegtáblákat csak az Unió területén vágják fel. Következésképp a 300 ppm-nél alacsonyabb vastartalmú kertészeti üveg az érintett termékhez tartozik.

               (35)

               Egy másik független importőr kérelmezte, hogy az általa importált és állítása szerint a szolárüveggel megegyező, illetve a szolárüvegéhez igen hasonló műszaki jellemzőkkel rendelkező (üvegpolcokhoz, panelbetétekhez, asztallapokhoz, tolóajtóbetétekhez, felső panelekhez stb. használt) bútorüveget vonják ki a vizsgálat hatálya alól, mert annak végfelhasználási módja eltér a szolárüvegétől.

               (36)

               A benyújtott bizonyítékok arra engednek következtetni, hogy a szóban forgó független importőr által behozott üvegek nagy része nem felel meg a szolárüveg fent leírt összes műszaki jellemzőjének. Konkrétan az importált üvegek hat típusa 300 ppm-nél jóval magasabb vastartalommal rendelkezik, míg a vastartalom egy típus esetében nem éri el a 300 ppm-t, napenergia-áteresztésük viszont jelentősen elmarad a szolárüvegként történő besoroláshoz szükséges 88 %-os minimális értéktől.

               (37)

               Az importőr érvelése szerint annak ellenére, hogy az említett üvegtípusok nem felelnek meg a szolárüveg fent ismertetett műszaki jellemzőinek, megfelelnek a szolárüvegként történő besorolás elsődleges feltételének, vagyis edzett nátronmész síküvegek. Mindazonáltal a Bizottság azon az állásponton van, hogy kizárólag a szolárüveg összes műszaki jellemzőjének megfelelő üvegtípusok tartoznak a vizsgálat hatálya alá. Következésképp a fentiekben említett, e konkrét importőr által importált üvegtípusok egyikére sem terjed ki a vizsgálat hatálya.

               (38)

               A jogbiztonság érdekében egyértelművé kell tenni, hogy a (32) preambulumbekezdésben meghatározott műszaki jellemzőknek megfelelő bármilyen típusú kertészeti és bútorüveg az érintett termékkörhöz tartozik, mivel szolárüvegként felhasználható.

               (39)

               A nyilvánosságra hozatalt követően ugyanezen importőr azzal érvelt, hogy mivel a bútorüvegként ugyancsak felhasználható szolárüveget nem zárták ki a termékkörből, ez adminisztratív akadályt és késedelmet okoz a vállalatok számára. Érvelése szerint ezt az okozza, hogy a vállalatoknak tesztjelentéseket kell küldeniük az uniós vámhatóságok részére minden olyan esetben, amikor a vámhatóságok részéről kérdés merül fel azzal kapcsolatban, hogy az importált árukra alkalmazni kell-e a szóban forgó intézkedéseket.

               (40)

               A Bizottság álláspontja szerint ezeket az üvegtípusokat nem kell kivenni a vizsgálat hatálya alól azért, mert a szolárüveget potenciálisan kertészeti és bútorüvegként is fel lehet használni. Az uniós gazdasági ágazatnak a kiegyenlített támogatások káros hatásaival szembeni megfelelő védelmének biztosítása érdekében meg kell előzni az intézkedések kijátszását. A megfelelő védelemből fakadó pozitív hatás ellensúlyozza az adminisztratív többletteher miatt az érintett importőr által vitathatóan elszenvedett negatív hatást.

               (41)

               Ugyanezen importőr kifejtette továbbá, hogy az úsztatott üveget ki kell vonni a termékkörből, mert azt más eljárással állítják elő, mint az importőr által az egyetlen szolárüveg-típusnak tekintett hengerelt üveget. Az importőr állítása szerint az úsztatott üvegből készített lakberendezési termékek szolárüvegként nem használhatók, következésképp ki kell azokat vonni a vizsgálat hatálya alól. Mindazonáltal az úsztatott üveg nem vonható ki a vizsgálat hatálya alól, mivel megfelel a fent meghatározott technikai jellemzők mindegyikének. Az érdekelt felek által a vizsgálat során rendelkezésre bocsátott bizalmas dokumentumok igazolták, hogy az úsztatott üveg alkalmazható szolárüvegként, és azt az uniós gazdasági ágazat és a kínai exportőrök egyaránt előállítják. Ezt alátámasztják a nyilvánosság számára hozzáférhető, interneten közzétett információk (5). Az úsztatott üveg következésképp a vizsgált termékkörön belül marad.

         C.   TÁMOGATÁS

   1.   Bevezetés

               (42)

               A panaszos állítása szerint a Kínai Népköztársaság támogatást nyújt a szolárüveg-ágazatának. A panasz meggyőző bizonyítékokat tartalmaz az ágazatnak nyújtott állami támogatás alapjául szolgáló különböző támogatási formákra vonatkozóan, amelyek mind jogszabályokba foglaltan, mind szakpolitikai és tervezési dokumentumokban megtalálhatók.

               (43)

               A Bizottság áttekintette és elemezte a panaszban említett dokumentumokat, valamint a kínai kormány és a mintába felvett exportáló gyártók által a vizsgálat során benyújtott további dokumentumokat, és azt állapította meg, hogy több említett dokumentum arra utal, hogy a kínai szolárüveg-ágazat preferenciális elbánásban részesül számos területen.

               (44)

               A szolárüveg-ágazatot a kínai kormány a kulcsfontosságú iparágak közé sorolta a 12. ötéves tervben (6). A kínai kormány ezenfelül „A 12. ötéves terv és a fotovoltaikus iparág” címmel külön szakpolitikai dokumentumot adott ki, amelyben az üveg, mint a fotovoltaikus iparág számára kulcsfontosságú segédanyagként jelenik meg, amelynek belföldi gyártását biztosítani kell. Az ötéves terv értelmében a kormány támogatást nyújt az iparág fejlesztéséhez és a technológiai innovációhoz, továbbá elősegíti a finanszírozási forrásoknak az iparág felé terelését.

               (45)

               A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány kifogást emelt a 12. ötéves tervnek a szolárüveggel összefüggésben történő említése miatt. A kifogást elutasították, mivel az ötéves terv 9. fejezetének 6. bekezdése külön megemlíti a szolárüveget „A feldolgozóipar fejlesztésének kulcsterületei” között. A 12. ötéves terv egyértelműen meghatározza a kínai kormány prioritásait a terv által lefedett időszakra vonatkozóan, és e prioritások egyike nem más, mint a szolárüveg-gyártás fejlesztése.

               (46)

               A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány kifogást emelt a Bizottságnak „A 12. ötéves terv és a fotovoltaikus iparág” című dokumentummal kapcsolatos értelmezése miatt, azt állítván, hogy az nem alapozza meg a Bizottság által levont következtetéseket. A kifogást azonban elutasították, mivel az egyértelműen ellentmond az egyéb kínai kormányzati szervektől kapott információknak. A kínai kormánynál tett látogatás alkalmával az ipari és információs technológiai minisztérium tisztviselői maguk magyarázták el, hogy a szolárüveg igenis szerepel a szóban forgó tervben, amely erősen a minőség javítására összpontosít, mivel a jó minőségű szolárüveg létfontosságú a fotovoltaikus iparág fejlődése szempontjából.

               (47)

               Az innováció és általában az új anyagok fontossága megjelenik a „12. ötéves ipari technológiai innovációs programban” (7), amely az ötéves terv és a „Hosszú távú tudományos és technológiai fejlesztési terv” (8) végrehajtását szolgálja. A technológiai innovációra helyezett erős hangsúly többek között az új anyagok fejlesztésén keresztül is megjelenik. Ezzel összefüggésben a dokumentum külön hivatkozik a szolárüvegre.

               (48)

               A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány kifogást emelt a Bizottság következtetéseivel szemben, azt állítván, hogy a szolárüveg a fenti dokumentumok egyikében sem szerepel. A Bizottság megjegyzi, hogy mindkét említett dokumentum a csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozásoknak kíván különleges támogatást kínálni, miként az már bemutatásra került az 1239/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet (9) (401) és (402) preambulumbekezdésében (a továbbiakban: a fotovoltaikus panelekről szóló rendelet), amellyel összefüggésben a kínai kormány ugyanezen érveket hangoztatta. Mindkét dokumentum a 12. ötéves terv és a fotovoltaikus iparág fejlesztési tervének végrehajtásához kapcsolódik, és új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozásoknak – köztük számos szolárüveggyártónak – nyújt segítséget.

               (49)

               „Az Államtanács 40. sz. határozata az ipari szerkezetátalakítás támogatásáról szóló ideiglenes rendelkezések kihirdetéséről és végrehajtásáról” (amely a hozzácsatolt „Az ipari szerkezetátalakítás támogatásáról szóló ideiglenes rendelkezésekkel” együttesen alkotják a „40. sz. határozatot”) rendelkezik arról, hogy a kínai kormány tevékenyen támogatni fogja az új energiaforrásokra épülő iparágakat és elősegíti a napenergia fejlesztését (10), illetve utasítja a pénzügyi intézményeket, hogy kizárólag a támogatott projektek számára adjanak hiteltámogatást (a szolárüvegprojektek is e kategóriába tartoznak). Az említett határozat egyúttal ígéretet fogalmaz meg „a támogatott projektekkel kapcsolatos más kedvezményes politikák” (11) megvalósítására is.

               (50)

               A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány vitatta a Bizottságnak az értelmezését „Az ipari szerkezetátalakítás támogatásáról szóló ideiglenes rendelkezések” 5. és 17. cikkével kapcsolatban is. A kínai kormány azt állította, hogy az 5. cikkben a szolárüveg nem szerepel. Mivel azonban az említett cikk utal a napenergia fejlesztésének ösztönzésére, amihez szolárüvegre van szükség, a Bizottság meglátása szerint az említett cikkel a szolárüveg az ideiglenes rendelkezések hatálya alá tartozik.

               (51)

               A kínai kormány ezt követően kifogást emelt a Bizottságnak a 17. cikkel kapcsolatos értelmezése miatt. A 17. cikk miközben egyrészről arról rendelkezik, hogy kizárólag a támogatott iparágak kaphatnak hiteltámogatást, másrészről azt írja elő, hogy a támogatást a preferenciális elbánás helyett „a hitelnyújtási elveknek megfelelően” kell nyújtani.

               (52)

               A mintában szereplő vállalatok ellenőrzésekor vagy a kínai kormánynál tett látogatás során nem kerültek elő olyan bizonyítékok, amelyek alátámasztották volna, hogy ennek a rendelkezésnek eleget tettek. Az érintett bankok nem működtek együtt a vizsgálat során annak érdekében, hogy tesztelni vagy ellenőrizni lehessen ezt a rendelkezést. Valójában a vizsgálat eredményei azt mutatták, hogy bizonyos vállalkozások kedvezményes hitelezésben részesültek. A Bizottság ezért elutasítja a kínai kormány azon állítását, amely szerint a szolárüveg-iparág hitelezése a „hitelnyújtási elveknek megfelelően” történt volna. A kulcsfontosságú szempont továbbra is az, hogy a pénzügyi szervezetek mindegyikének hiteleznie kell a támogatott iparágakat, és ezek közé tartozik a szolárüveg-gyártás is, továbbá, hogy ezen támogatást tényszerűen kedvezményes feltételek mellett nyújtják.

               (53)

               A Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 2011-ben megfogalmazott ajánlásában az Államtanács részére a 40. sz. határozat szerinti program felülvizsgálatát javasolta. Az Államtanács kiadta „az ipari szerkezetátalakításra vonatkozó iránymutatások kihirdetéséről és végrehajtásáról szóló 9. sz. államtanácsi határozatot” (a továbbiakban: a 9. sz. határozat). Az említett dokumentum nyomatékosan felhívja a kínai kormányt és a közhivatalokat, hogy „irányítsák az érintett iparágak fejlesztését, optimalizálják az ipari struktúra korszerűsítését.” A 9. sz. határozat (12) bekezdésének 2. pontja konkrétan megemlíti a „fotovoltaikus iparág által alkalmazott ultratiszta úsztatott üveg” gyártásának előmozdítását.

               (54)

               A közép- és hosszú távú tudományos és technológiai fejlesztéséről szóló nemzeti tervezet (2006–2020) – amelyet a kínai kormány fogadott el – ígéretet tesz arra, hogy „előtérbe helyezi a szakpolitikai finanszírozást”, „arra ösztönzi a pénzügyi intézményeket, hogy adjanak kedvezményes hiteltámogatást a nagyobb nemzeti tudományos és technológiai iparosítási projektek számára”, továbbá „arra ösztönzi a pénzügyi intézményeket, hogy javítsák és erősítsék a csúcstechnológiát alkalmazó vállalatoknak szóló pénzügyi szolgáltatásaikat”, és „kedvezményes adópolitikát alkalmaz a csúcstechnológiát alkalmazó vállalatok fejlődésének előmozdítása érdekében”.

               (55)

               A szolárüveg-gyártás a csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozások tevékenységi körébe tartozik, miként azt az új és csúcstechnológiai státusszal rendelkező gyártók száma is alátámasztja, egyúttal pedig új iparágnak számít mind Kínában, mind az Unióban. Ezzel összefüggésben a Bizottság fel kívánja hívni rá a figyelmet, hogy a mintába felvett vállalatok egyike különleges támogatást kapott a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottságtól a szolárüveg-gyártás terén végzett innovációs tevékenységük elismeréseként, ami egyértelmű bizonyítéka a kínai kormány által e csúcstechnológiai ágazat iránt mutatott érdeklődésnek.

               (56)

               A panaszos állítása szerint a vélelmezett támogatás az alábbi C. szakasz 2. pontjában felsorolt támogatási programokat foglalja magában. A mintában szereplő kínai vállalatok vizsgálatát és a kínai kormánynál tett látogatást követően a Bizottság megvizsgálta ezeket a támogatási programokat, amennyiben a mintában szereplő vállalatok a vizsgálati időszakban valamifajta kedvezményben részesültek.

         2.   További feltárt támogatási programok

               (57)

               A mintában szereplő vállalatok vizsgálata során a belső nyilvántartásaik elemzése révén tartományi, városi, megyei vagy körzeti szintű kormányzati hatóságoktól kapott támogatásokra vonatkozó információk kerültek elő. Ezek a támogatások nem szerepeltek konkrétan a panaszban. A Bizottság rendelkezésére álló információk alapján nem egyértelmű, hogy eseti jellegű támogatásokról vagy helyi szintű támogatási programokról van-e szó. A szóban forgó támogatások helyi jellegéből adódóan azonban a panaszostól ésszerűen nem várható el, hogy részleteiben ismerje ezeket a támogatásokat, így ezek konkrétan nevesítve nem is szerepelnek a panaszban.

               (58)

               A Bizottság felajánlotta a kínai kormánynak, hogy folytassanak további konzultációkat ezen egyéb, adott vállalatra vagy helyszínre vonatkozó támogatásokról, amelyek a mintába felvett vállalatok nyilvántartásaiból derültek ki az ott végzett ellenőrző látogatások alkalmával, és amelyek nem szerepeltek a panaszban. A konzultációkat a Bizottság a vizsgálati eljárás megfelelőségének biztosítása érdekében ajánlotta fel. A kínai kormány visszautasította ezt az ajánlatot azt állítván, hogy egy ilyen jellegű ajánlat nem felel meg a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodásnak (ASCM).

               (59)

               A Bizottság meglátása szerint ezek a támogatások szorosan összefüggnek a panaszban és az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő vélelmezett intézkedésekkel és gyakorlatokkal. Ezek az intézkedések ugyanolyan pénzügyi hozzájárulást és kedvezményeket nyújtanak az érintett termék tekintetében, következésképp a „vizsgálandó támogatási gyakorlat vagy gyakorlatok” fogalomkörébe tartoznak, amelyeket a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodás 22. cikke (2) bekezdésének iii) alpontja értelmében szerepeltetni kell az eljárás megindításáról szóló értesítésben. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben említett támogatási programok listája nem teljes körű, erre utal a 3. szakaszban szereplő megfogalmazás is: „a támogatások többek között az alábbiakból állnak:…”. A Bizottság így arra a következtetésre jutott, hogy ezen további támogatások az eljárás hatálya alá tartoznak.

               (60)

               A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány vitatta a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodás bizottsági értelmezését, és hangot adott azon véleményének, mely szerint a Bizottságnak nem volt jogalapja ahhoz, hogy egyetlen mintában szereplő vállalatnak nyújtott egyedi támogatást kiegyenlítsen, még akkor sem, ha a szóban forgó támogatás közvetlenül kapcsolódott a panaszosok által jelzett támogatási gyakorlathoz. A Bizottság nem ért egyet a kínai kormánynak a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodás vonatkozó pontjával kapcsolatos értelmezésével. A Bizottság álláspontja szerint amennyiben a panaszosok feltártak egy támogatási gyakorlatot, és az országos támogatási program példái mellett ugyanazon támogatási gyakorlaton belül helyi szinten nyújtott előnyök is megtalálhatók, a Bizottságnak joga van ezeket az előnyöket kiegyenlíteni. Ez különösen azokra az esetekre érvényes, amikor a feltárt gazdasági előnyök mechanizmusa, jellege és hatásai megegyeznek a panaszban és az eljárás megindításáról szóló értesítésben már szerepeltetett támogatási programokéval.

         3.   Az együttműködés hiánya és a rendelkezésre álló tények felhasználása

               (61)

               A Bizottság 2013. december 18-án értesítette a kínai kormányt arról, hogy mivel az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok nem küldték meg válaszaikat a Bizottság kérdőívének függelékére – amelyet a kínai kormány juttatott el részükre –, a Bizottság a rendelkezésre álló tényadatok felhasználását fogja fontolóra venni.

               (62)

               A kínai kormány 2013. december 26-án válaszolt és nem értett egyet a 28. cikk javasolt alkalmazásával az „állítólagosan állami tulajdonban lévő bankok” tekintetében, azonban nem vitatta azt a tényt, hogy bankok nem válaszoltak a kérdőívre. A kínai kormány nem vitatta azt sem, hogy ezek a bankok állami tulajdonban lettek volna. Ily módon a Bizottságnak nem maradt más lehetősége mint, hogy az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankoktól várt információk tekintetében a rendelkezésre álló legjobb tényadatokat vegye figyelembe.

               (63)

               A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány kifogásolta a 28. cikk alkalmazását az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankoknak küldött függelékben kért információk pótlására. A Bizottság nem vitatja, hogy a vizsgálat során a kínai kormány nyújtott információkat; ezeket a Bizottság elemezte és indokolt esetben figyelembe is vette. Azokban az esetekben azonban, amikor sem a kínai kormány, sem az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok, sem a vállalatok nem tudtak információval szolgálni – például a hitelképességre vonatkozóan – a Bizottságnak az alaprendelet 28. cikke alapján a „rendelkezésre álló tényeket” kellett alapul vennie.

               (64)

               Az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott programra való hivatkozással konkrétan nem nevesített, és a mintába felvett exportáló gyártóknál tett ellenőrző látogatások során feltárt egyéb támogatási programok tekintetében a Bizottság a rendelkezésére álló minden bizonyítékot felhasznált következtetéseinek levonásához. A feltárt támogatásokról megállapítást nyert, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben leírt intézkedések és gyakorlatok típusaihoz tartoznak, és a Bizottság ezen támogatásokra vonatkozóan további konzultációs lehetőséget kínált fel a kínai kormánynak, de az nem élt vele. A Bizottság meglátása szerint a szóban forgó támogatások szorosan kapcsolódnak a panaszban és az eljárás megindításáról szóló értesítésben vélelmezett intézkedések és gyakorlatok típusaihoz.

               (65)

               A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány kifogást emelt a mintába felvett vállalatok vizsgálatakor feltárt támogatásokkal kapcsolatban a Bizottság által levont következetésekkel és a támogatási programokkal kapcsolatos egyéb pontokkal szemben. A Bizottság egyértelművé kívánja tenni, hogy ezekben az esetekben nem alkalmazta a 28. cikket. Amennyiben az együttműködés megfelelő volt, de a kért információkat egyszerűen ennek ellenére sem tudták megadni – például egy egyszeri támogatás-kifizetés pontos jogalapjára vonatkozóan –, akkor a Bizottság az érintett vállalat által szolgáltatott bizonyítékot használta fel arra vonatkozó következetésének levonásához, hogy a szóban forgó támogatás kiegyenlíthető volt-e vagy sem.

               (66)

               A kínai kormány azt állította továbbá, hogy a Bizottság nem közölt elegendő információt a nyilvánosságra-hozatali dokumentumban arra vonatkozóan, hogy – az alaprendelet 28. cikkével összhangban – mikor használta fel a rendelkezésre álló legjobb tényadatokat. Ez az állítás valójában ugyanezen támogatás kivizsgálására irányuló korábbi vizsgálatok következtetéseinek felhasználására vonatkozik. Ezekben az esetekben a Bizottság pontosan hivatkozott az érintett rendelet preambulumbekezdéseire és összefoglalta az azokban megfogalmazott érveket.

               (67)

               A kínai kormány megjegyezte, hogy a nyilvánosságra hozatalkor kiadott tájékoztató részletekbe menően nem írja le a mintába felvett vállalatoknál talált egyes egyszeri támogatásokat. Ennek hátterében egyértelműen a mintába felvett vállalatok által a Bizottsággal közölt, üzleti titoknak minősülő információk védelme áll, és nincs mód újabb nyilvánosságra hozható, nem bizalmas jellegű összefoglaló készítésére. A mintába felvett egyes exportáló gyártók a bizalmas információkat teljes körűen megismerhették. Amennyiben a mintába felvett exportáló gyártó rendelkezett a megfelelő jogalappal, erről a vállalat tájékoztatást kapott a nyilvánosságra hozatalkor. Mindenesetre amikor a kínai kormány lehetőséget kapott arra, hogy konzultációt folytasson ezekről a támogatásokról, alkalma lett volna arra is, hogy további érdemi információval szolgáljon, de ezt nem tette meg.

         4.   A vizsgált támogatási programok

               (68)

               A Bizottság kérdőíveket küldött a kínai kormánynak és a mintába felvett exportáló gyártóknak azzal a céllal, hogy információkat kérjen az alábbi programokról, amelyek állítólagosan a szolárüveg-ágazatnak nyújtott támogatásokkal jártak:

                           —

                           a szolárüveg-gyártás kedvezményes hitelezése:

                                       —

                                       állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok és állami fejlesztési bankok (12) által nyújtott hitelkeretek és alacsony kamatozású kölcsönök,

                                       —

                                       exporthitel-támogatási programok,

                                       —

                                       exportgaranciák,

                                       —

                                       a zöld technológiák részére nyújtott állami finanszírozású biztosítás („Green express”),

                                       —

                                       offshore holdingtársaságokhoz biztosított hozzáférésből származó pénzügyi előnyök,

                                       —

                                       kölcsönöknek a kormány általi visszafizetése,

                           —

                           támogatási programok:

                                       —

                                       „Ismert Márkák” („Famous Brands”) és „Világszínvonalú Kínai Márkák” („China World Top Brands”) támogatások,

                                       —

                                       az iparágak külföldi terjeszkedéséhez nyújtott források Kuangtung tartományban,

                           —

                           az áruk és szolgáltatások megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében az állam által történő biztosítása:

                                       —

                                       antimon biztosítása,

                                       —

                                       villamos energia biztosítása,

                                       —

                                       földhasználati jogok biztosítása,

                           —

                           közvetlen adókkal kapcsolatos mentességi és adócsökkentési programok:

                                       —

                                       társaságiadó-mentesség vagy -kedvezmények a „két évig mentesség, három évig fele adó” program keretében,

                                       —

                                       társaságiadó-kedvezmények a külföldi tőkével működő vállalatoknak a földrajzi elhelyezkedésük alapján,

                                       —

                                       helyi szinten biztosított társaságiadó-mentesség és -kedvezmények „a külföldi tőkével működő termelő vállalatok” számára,

                                       —

                                       társaságiadó-kedvezmény kínai gyártású berendezéseket beszerző, külföldi tőkével működő vállalatok számára,

                                       —

                                       adójóváírás a külföldi tőkével működő vállalatoknál végzett K+F tevékenység után,

                                       —

                                       kedvezményes társasági adó az új és csúcstechnológiai ágazatokban tevékenykedő, külföldi tőkével működő vállalatok számára,

                                       —

                                       adókedvezmények a kijelölt projektekben részt vevő, csúcstechnológiát és új technológiát alkalmazó vállalatok számára,

                                       —

                                       az északkeleti régió vállalataira vonatkozó kedvezményes társaságiadó-politika,

                                       —

                                       Kuangtung tartomány adóprogramjai,

                                       —

                                       a minősítéssel rendelkező rezidens vállalkozások között fizetett osztalék adómentessége,

                           —

                           közvetett adókat és importvámokat érintő programok:

                                       —

                                       felhasznált importált berendezések héamentessége,

                                       —

                                       héa-visszatérítések kínai gyártású berendezés külföldi tőkével működő vállalat általi beszerzéséért,

                                       —

                                       héa- és vámmentességek a külkereskedelmi fejlesztési alap programjának keretében állóeszközök beszerzéséért,

                           —

                           egyéb támogatások és támogatási programok (ideértve a tartományi, városi, megyei és körzeti kormányzati hatóságok programjait is).

         5.   Kedvezményes hitelek, más finanszírozások, garanciák és biztosítások

   5.1.   Kedvezményes hitelek

   a)   Bevezetés

               (69)

               A Bizottság egy függeléket küldött a kínai kormánynak azzal, hogy juttassa el azt azon állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankokhoz, állami fejlesztési bankokhoz és azon magánkézben lévő pénzügyi szervezetekhez, amelyek a vizsgálati időszak alatt kölcsönt nyújtottak a mintában szereplő vállalatok részére. A kínai kormány arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy eleget tett ugyan a Bizottság kérésének, de egyetlen választ sem kapott. Következésképp a Bizottság – a fent leírtak szerint – tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy az együttműködés hiánya miatt a 28. cikket fogja alkalmazni és következtetéseit a rendelkezésre álló tényekre fogja alapozni.

         b)   Jogalap

               (70)

               Kínában a kedvezményes hitelezésről a következő jogszabályok rendelkeznek: A Kínai Népköztársaság törvénye a kereskedelmi bankokról (a továbbiakban: banktörvény), a hitelekre vonatkozó általános szabályok, amelyet a Kínai Központi Bank 1996. június 28-án hirdetett ki, valamint az Államtanács fentebb már hivatkozott 40. sz. határozata.

         c)   A vizsgálat megállapításai

               (71)

               A Kínával szembeni korábbi szubvencióellenes vizsgálatok megállapították, hogy a kínai bankrendszert az állami tulajdonban lévő bankok, illetve olyan bankok dominálják, amelyekben az állam az irányítás gyakorlásához szükséges részesedéssel rendelkezik. A bankok ezen mindkét kategóriája az „állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok” közé tartozik. A Bizottság megállapította továbbá, hogy az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok kormányzati hatásköröket gyakorolnak. A Bizottság nem talált arra utaló jelet, hogy ez a helyzet megváltozott volna. A fotovoltaikus panelekről szóló rendelet – amely a témával foglalkozó legutóbbi vizsgálat – (161) preambulumbekezdésében megállapítottaknak megfelelően az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok öt legnagyobbika (Kínai Mezőgazdasági Bank, a Bank of China, a China Construction Bank, a Bank of Communications és az ICBC [Ipari és Kereskedelmi Bank]) a mérlegfőösszeg alapján a bankszektor több mint 50 %-át képviselik.

               (72)

               A rendelkezésre álló – a fotovoltaikus panelekről szóló rendeletben megállapított tényeket is magukban foglaló – tények felhasználása alapján továbbra is fennáll az a következtetés, hogy az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok az alaprendelet 2. cikkének b) pontja szerinti közjogi szervek, minként az részletesen kifejtésre került a fotovoltaikus panelekről szóló rendelet (158)–(168) preambulumbekezdésében.

               (73)

               A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány vitatta ezt a következtetést, azt állítván, hogy a Bizottság nem indokolta meg, miért tekinti az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankokat közjogi szerveknek. A Bizottság elutasítja ezt az állítást, mivel a fotovoltaikus panelekről szóló rendelet (158)–(168) preambulmbekezdése megindokolja, hogy az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok miért minősülnek közjogi szerveknek, és a kínai kormány nem közölt olyan információkat, amelyek ellentmondanának a rendelkezésre álló legjobb tényeknek. Összefoglalva:

                           a)

                           az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok rendelkeznek a legnagyobb piaci részesedéssel és domináns szereplők a kínai piacon;

                           b)

                           a rendelkezésre álló tények alapján az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankokat a tulajdonosi jogokon keresztül és kereskedelmi banki tevékenységük – például az általuk kínálható kamatokra vonatkozó korlátok – igazgatási ellenőrzése által a kormány irányítja;

                           c)

                           a banktörvény és egyéb törvények és rendeletek alapján a bankoknak a nemzetgazdaság igényeinek megfelelően kell hitelt nyújtaniuk, hiteltámogatást kell biztosítaniuk a támogatott projektek részére, és előnyben kell részesíteniük az új és csúcstechnológiai vállalkozásokat.

               (74)

               Az ezen preambulumbekezdésekben megfogalmazott következtetések frissek, hiszen azokat csak 2013 végén tették közzé, és közzétételükre a kínai kamatküszöböt érintően a 2013 júliusában bekövetkezett változások teljes körű ismeretében került sor.

               (75)

               Csakúgy mint a korábbi vizsgálatoknál, a Bizottság ezúttal is megpróbált utánajárni annak, milyen szerepet tölt be a kínai kormány és különösen a Kínai Központi Bank a pénzügyi piacokon és a bankszektorban a szolárüveg-iparág hitelezése tekintetében. Míg a kínai kormány és a Kínai Központi Bank együttműködése összességében kielégítő volt, a központi bank nem közölte a betéti és hitelkamatok szabályozásáról szóló körlevelének (YinFa [2004] 251) teljes szövegét, amely megállapítja a hitelekre és betétekre vonatkozó kamatküszöböket és kamatplafonokat. A kereskedelmi banki hitelezésre (mind az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok, mind a magánkézben lévő kereskedelmi bankok esetében) és az állami fejlesztési bankok által nyújtott hitelekre vonatkozóan a körlevél csak kamatküszöböt állapít meg. A kedvezményes hitelek, illetve azon hitelek esetében, amelyekre vonatkozóan a kínai kormány egyedi rendelkezéseket hozott, a körlevél úgy rendelkezik, hogy a kamatlábak felfelé nem ingadozhatnak. A pontos felső határok az adott hitelekre alkalmazandó egyedi rendeletekben kerültek meghatározására.

               (76)

               A Bizottság ellenőrző látogatása alkalmával a Kínai Központi Bank azt állította, hogy a dokumentum nem adható át, mivel az nyilvánosan nem elérhető a Bank weblapján. Egy internetes kereséssel azonban a körlevél és annak angol nyelvű fordítása megtalálható volt a kínai kormány által az ausztrál hatóságoknak néhány évvel korábban átadott dokumentumcsomag részeként (13). Mivel a Bizottság közvetlenül a kínai kormánytól nem kapta meg körlevél hivatalos másolatát, a Bizottság ezt a dokumentumot tekintette a szóban forgó körlevél valós és teljes másolatának.

               (77)

               A körlevélből látszik, hogy a Kínai Központi Bank befolyásolta a vizsgálati időszak alatt az állami tulajdonban lévő kínai kereskedelmi bankok által nyújtott kölcsönök kamatait. A kínai kormány érvelése szerint a Kínai Központi Bank 2013 júliusában eltörölte mind a kamatküszöböket, mind a kamatplafonokat a hitelkamatok tekintetében. A Bizottság ezt tudomásul vette, viszont mindez nem érinti az itt megállapított következtetést, mivel minderre már a vizsgálati időszakot követően került sor. Mindenesetre a vizsgálati időszakban a kamatlábakra érvényes küszöb nem az egyetlen érv, amely alapján a Bizottság álláspontja szerint az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok közjogi szervnek minősülnek. A fotovoltaikus panelekről szóló rendelet (158)–(168) preambulumbekezdésének következetései ettől függetlenül is érvényesek.

               (78)

               A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány számos észrevételt tett a „YinFa (2004) 251” körlevéllel összefüggésben anélkül, hogy megindokolta volna, hogy miért nem bocsátotta a Bizottság rendelkezésére a körlevél teljes szövegét, továbbá anélkül, hogy megerősítette volna, hogy az ausztrál hatóságoknak átadott és a Bizottság által megtalált szöveg pontos volt-e. Miként az a fotovoltaikus panelekkel kapcsolatos korábbi vizsgálat során is megállapítást nyert: a körlevél egyértelműen a Kínai Központi Bank által a bankoknak a hitelezésre vonatkozóan adott utasításokat tartalmaz. A korábbi vizsgálatok során megállapítottakkal összhangban elmondható, hogy e körlevél tartalma fontos a kínai kormány és a Kínai Központi Bank által a bankok által folytatott hitelezési tevékenység irányításában betöltött szerep megértése szempontjából.

               (79)

               A Bizottság következtetése változatlan a fotovoltaikus panelekről szóló rendeletben előzőleg megállapítotthoz képest, nevezetesen mindenekelőtt az, hogy a banktörvény 34. cikke értelmében a kínai bankoknak a hitelezési tevékenységüket a nemzetgazdaság igényeinek megfelelően kell folytatniuk. A nemzetgazdaság igényei a 12. ötéves tervben kerültek meghatározásra.

               (80)

               A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány vitatta a Bizottságnak a banktörvény 34. cikkére vonatkozó értelmezését, azt állítván, hogy „ez a mondat nem egyértelmű és nem tartalmaz kifejezett iránymutatást arra vonatkozóan, hogy a bankoknak egy bizonyos módon kellene eljárniuk. A nemzetgazdaság igényeit egyetlen dokumentum sem taglalja, se a 12. ötéves terv, se bármely más rendelet vagy határozat”.

               (81)

               Ez eltér a kínai kormány által a fotovoltaikus panelekkel kapcsolatos vizsgálat kapcsán a 34. cikk értelmezésére vonatkozóan tett állítástól, mely szerint a 34. cikk „semleges”. A Bizottság nem ért egyet a kínai kormány értékelésével. A Bizottság úgy véli, és a kínai kormány sem támasztott alá ettől eltérő következtetést, hogy a 12. ötéves terv tartalmazza a nemzetgazdaságra vonatkozó szakpolitikákat és a fotovoltaikus iparágra vonatkozó egyedi tervet, a pénzügyi szervezetek pedig ösztönözve vannak arra, hogy olyan támogatott iparágakat hitelezzenek, mint a szolárüveg-gyártás.

               (82)

               A kínai kormány felhívta a Bizottság figyelmét a banktörvény más cikkeire, nevezetesen a 4., 5. és 7. cikkére, amelyek azt hivatottak biztosítani, hogy a hiteleket befolyásmentesen, hitelbírálat alapján nyújtsák. A Bizottság elismeri ezen cikkek létezését, de emlékezetni kíván rá, hogy a kínai kormány, a bankok és a mintába felvett érintett vállalatok nem tudták igazolni azt, hogy befolyásmentesen és hitelbírált alapján nyújtott hitelekről lett volna szó – lévén a szolárüveg-ágazatnak kedvezményes hiteleket nyújtottak –, hiszen az erre irányuló kérések ellenére se mutattak be bizonyítékként olyan hitelmegállapodást vagy kockázatértékelést, ideértve a hitelminősítésket is, amely az exportáló gyártóknak nyújtott hitelekhez kapcsolódott volna, és ilyen bizonyítékot a Bizottság sem talált.

               (83)

               Másrészről a 40. sz. és a 9. sz. – törvényerejű – határozatok alapján a bankoknak hiteltámogatást kell nyújtaniuk a támogatott ágazatok részére. A kereskedelmi minisztérium vizsgálata során a kínai kormány megerősítette, hogy a szolárüveg-gyártás a támogatott iparágak közé tartozik. Ez összhangban van az ipari szerkezetátalakításra vonatkozóan 2011-ben kiadott iránymutatásokkal, amelyet a kínai kormány a kérdőívre adott válaszai kapcsán rendelkezésre bocsátott, és amely a szolárüveg-gyártást a támogatott kategóriába sorolja.

               (84)

               A 40. sz. határozat kötelező utasítások formájában iránymutatásként szolgál valamennyi pénzügyi intézmény számára a támogatott ágazatok előmozdítására és támogatására vonatkozóan, és a szolárüveg-iparág ilyen támogatott ágazatnak minősül.

               (85)

               A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány vitatta a Bizottságnak a 40. sz. határozat és az ahhoz kapcsolódó rendeletek, valamint a 9. sz. határozat hatására vonatkozó értékelését. A Bizottság ismételten megerősíti mind a 40. sz. határozatra, mind az ahhoz kapcsolódó rendeletekre vonatkozó értékelését, mely szerint ezek meghatározzák a nemzetgazdaság igényeit. E dokumentumok kormányzati stratégiát és a pénzügyi szektorra vonatkozó stratégiát állapítanak meg, és rendelkeznek különösen a támogatott ágazatok, köztük a szolárüveg-gyártás pénzügyi intézmények általi közvetlen hitelezéséről.

               (86)

               A Bizottság felkérte a kínai kormányt, hogy pontosítsa az államtanácsi határozatok, így például a 40. sz. határozat jogi státusát. Válaszukban mindössze annyit közöltek, hogy az Államtanács által kiadott rendeletről van szó, amely nem része a kínai jognak. Ezen érvelésüket azonban bizonyítékokkal nem támasztották alá. A kínai kormány által képviselt álláspont ellentmond a nyilvánosan elérhető információknak, amelyek szerint az Államtanács a legmagasabb szintű közigazgatási hatóság, amely közigazgatási szabályalkotási hatáskörrel rendelkezik. Az említett források szerint az Államtanács határozatai jogilag kötelező erejű szabályok (14). Következésképp a rendelkezésre álló tények alapján a Bizottság álláspontja az, hogy a 40. sz. határozat és a hozzá kapcsolódó végrehajtási határozatok, például a 9. sz. határozat, közigazgatási rendeletek, és mint ilyenek részei a kínai jognak.

               (87)

               A Bizottság ezért megerősíti a fotovoltaikus panelekről szóló rendelet (191) preambulumbekezdésében közölt elemzést, amely arra a következtetésre jut, hogy a 40. sz. határozat és a 9. sz. határozat az egyéb közjogi szervek és gazdasági szereplők számára jogilag kötelező rendelkezések.

               (88)

               A Bizottság azt is elemezte, hogy a kínai kormány az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja értelmében megbízza-e és/vagy utasítja-e a magántulajdonban lévő kínai kereskedelmi bankokat arra, hogy kedvezményes hitelt nyújtsanak a szolárüveg-gyártók számára.

               (89)

               A banktörvény 34. cikke a magántulajdonban lévő kínai bankokra is vonatkozik. A kínai kormány és az érdekelt felek semmilyen bizonyítékot nem közöltek a fotovoltaikus panelekről szóló rendelet (174) preambulumbekezdésében a jogi státusszal kapcsolatban levont következetésére vonatkozóan, következésképp továbbra is érvényben marad az a megállapítás, hogy a kínai kormány ezeket a bankokat ugyanúgy utasítja, mint az állami tulajdonban lévő bankokat. A banktörvény 34. cikke értelmében a bankok arra kaptak utasítást hogy „a hitelezési tevékenységüket a nemzetgazdaság és a társadalmi fejlődés igényeinek megfelelően, illetve az állami iparpolitika iránymutatásai alapján végezzék” (15). Fentiekre való tekintettel, a fotovoltaikus panelekről szóló rendelet (188) preambulumbekezdésében megállapítottaknak megfelelően kijelenthető, hogy a hitelezési stratégiát mind az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok, mind a magántulajdonban lévő bankok esetében a kínai kormány határozza meg.

               (90)

               A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány vitatta azt a következtetést, mely szerint magántulajdonban lévő kínai bankoknak adnának megbízást vagy utasítanák azokat, és kifogásolták különösen a Bizottság által a banktörvény 34. cikkének tulajdonított jelentőséget, azt állítván, hogy „a »nemzetgazdasági igény« fogalma értelmezés kérdése és a rendelkezést vizsgáló személy/szerv kilététől függően magától értetődően változik”.

               (91)

               Meg kell jegyezni, hogy miközben a kínai kormány nem ért egyet a Bizottság értelmezésével, nem közölte saját értelmezését saját törvényére vonatkozóan.

               (92)

               Mindazonáltal a Bizottságnak elegendő csupán a korábbi vizsgálatok megállapításaira és az erre az esetre vonatkozóan rendelkezésre álló tényekre hivatkoznia, hogy megerősítse a következtetést, amely szerint a nemzetgazdaság igényei kifejezésre jutnak a kínai kormány által kiadott tervekben és rendeletekben, és a banktörvény 34. cikke értelmében a bankoknak a nemzetgazdaságra vonatkozó ezen szempontokkal összhangban kell hitelezési tevékenységüket folytatniuk, ami magában foglalja a szolárüveg-gyártás támogatását is.

               (93)

               Érvényben marad tehát a megállapítás, amely szerint a kínai kormány megbízást és utasítást ad a magántulajdonban lévő bankok számára a támogatott ágazatoknak a banktörvény 34. cikkével összhangban történő hitelezésére.

               (94)

               A Bizottság tehát azt a következtetést vonja le, hogy az állami tulajdonban lévő kínai kereskedelmi bankok által nyújtott hitelek esetében a kormányzat a szolárüveg gyártóit – az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja szerint – közvetlen transzfer formájában pénzügyi támogatásban részesíti.

               (95)

               Ugyanez a bizonyíték igazolja azt is, hogy az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankokat (valamint a magántulajdonban lévő bankokat) a kormányzat bízza meg, illetve utasítja, következésképpen ez azt jelenti, hogy az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja szerinti pénzügyi támogatás esete áll fenn.

               (96)

               Az egyediség tekintetében a Bizottság fel kívánja hívni rá a figyelmet, hogy a kínai kormány korlátozott számú gazdasági ágazat felé irányít kedvezményes hitelezést, és a szolárüveg-ágazat, mint a fotovoltaikus iparág része, ezen ágazatok között szerepel, miként az részletesen is kifejtésre kerül a fotovoltaikus panelekről szóló rendelet (172) preambulumbekezdésében. A szolárüveg-ágazatot a kínai kormány a kulcsfontosságú iparágak közé sorolta a 12. ötéves tervben. A 40. sz. határozat értelmében a kínai kormány tevékenyen támogatni fogja az új energiaforrásokra épülő iparágakat és elősegíti a napenergia fejlesztését. A pénzügyi intézmények mindegyikét arra utasították, hogy kizárólag a támogatott projekteknek nyújtsanak hiteltámogatást, és a szolárüveg-projektek is ehhez a kategóriához tartoznak. Az említett határozat egyúttal ígéretet fogalmaz meg „a támogatott projektekkel kapcsolatos más kedvezményes politikák” megvalósítására is.

               (97)

               A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány vitatta az egyediségre vonatkozó megállapítást és különösen a Bizottságnak a 12. ötéves tervre vonatkozó értelmezését azt állítván, hogy az „jogi erővel nem bír, mivel nem kötelező erejű dokumentum”. A Bizottság nem ért egyet ezzel a kijelentéssel, és emlékeztetni kíván arra, hogy a kínai kormány ugyanezeket az érveket adta elő korábbi vizsgálatok során is, ahol ezeket ugyancsak nem fogadták el. A 12. ötéves tervben megfogalmazottak szerint: „ezt a tervet az Országos Népi Kongresszus megvitatta és elfogadta, és a terv joghatással bír.”

               (98)

               A Bizottság így arra a következtetésre jutott, hogy a kedvezményes hitelek formájában nyújtott támogatás nem általánosan elérhető, következésképp az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján egyedi támogatásnak minősül.

               (99)

               A hitelfelvevő olyan mértékben jut gazdasági előnyhöz, amennyivel kedvezőbb feltételek mellett veheti fel az állami hiteleket vagy a kormány által megbízott vagy utasított magánfelek hiteleit, mint a piacon ténylegesen megszerezhető kereskedelmi hitelt.

               (100)

               A korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan a Bizottság ezúttal is megpróbálta ellenőrizni a vizsgálati időszakban a mintába felvett vállalatoknak hitelt nyújtó bankok által elvégzett hitelkockázat-értékeléseket. A hitelminősítésükre vonatkozóan a vállalatok semmilyen bizonyítékkal nem szolgáltak, a bankok pedig nem működtek együtt a vizsgálat során. Ilyen formán a Bizottság semmilyen bizonyítékot nem talált arra vonatkozóan, hogy a szolárüveg-gyártó vállalatoknak kockázatértékelés alapján nyújtottak volna hitelt, és hogy a kamatlábat ilyen kockázatértékelés alapján állapították volna meg.

               (101)

               Mivel a kínai kormány, az exportáló gyártók és bankok semmilyen információval nem szolgáltak, a Bizottság a rendelkezésre álló tények alapján állapította meg, hogy a Kínában folytatott kedvezményes hitelezés valóban előnyhöz juttatta-e a mintába felvett exportáló gyártókat, amelyek a kínai bankoktól jutottak hitelekhez.

               (102)

               A Bizottság – csakúgy mint a fotovoltaikus panelekkel kapcsolatos vizsgálat során – a kínai jüanban (CNY) folyósított hitelekre vonatkozóan a Kínai Központi Bank által hivatalosan közétett kamatlábakból indult ki. A vizsgálati időszakban az átlagos kamatláb 6,26 % volt.

               (103)

               A Bizottság ezt követően kiigazította a Kínai Központi Bank által megadott kamatlábat az érintett vállalatok hitelkockázatának figyelembevétele céljából. Ugyanakkor a szóban forgó vállalatok nem közöltek semmilyen független hitelminősítéssel vagy hasonló információval kapcsolatos adatot, amely alapján a Bizottság kiszámíthatta volna a vállalatok hitelminősítését. Mindazonáltal korábbi vizsgálatok kapcsán a Bizottság már megállapította, hogy a kínai vállaltok hitelminősítését torzítják a kormányzati támogatások, így semmi nem utal arra, hogy létezne a hitelek felvevőire vonatkozó megalapozott kockázatértékelés. A Bizottság ezért ugyanazt a módszertant követette, mint a fotovoltaikus panelekkel kapcsolatos vizsgálat során és az érintett vállalatok mindegyikét – a Bloomberg hitelminősítő intézet meghatározása szerinti – „BB” befektetésre nem ajánlott kategóriájúnak tekintette.

               (104)

               Ezt követően a BB minősítéssel rendelkező vállalatok kötvényeinek az AAA minősítésű vállalatok (Kína államkötvényeinek minősítés is ez) kötvényeihez viszonyított – a Bloomberg nyilvántartásai szerinti – felárát a Bizottság hozzáadta a Kínai Központi Bank által a vizsgálati időszakban nyújtott hitelek átlagkamatához. E számítás eredményeként a mintába felvett vállalatoknak kínai jüanban nyújtott hitelek vizsgálati időszaki referencia-kamatlába 10,37 %-nak adódott.

               (105)

               A fenti referencia-kamatláb és az érintett vállalatoknak a vizsgálati időszakban nyújtott hitelek után ténylegesen felszámított kamatláb összehasonítása révén a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szolárüveg-ágazat a piacinál kedvezőbb feltételek mellett kap hitelt.

               (106)

               A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány vitatta a Bizottságnak a referencia-kamatlábbal kapcsolatos választását, valamint a referencia-kamatláb és a ténylegesen fizetett kamatok összehasonlításából a Bizottság által levont következtetéseket.

               (107)

               A referencia-kamatláb és a ténylegesen fizetett kamatok összehasonlítása egyértelműen jelzi, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók, amelyek kínai bankoktól kínai jüanban vettek fel hiteleket, a rendes kereskedelmi feltételekhez viszonyítva kisebb kamatot fizettek, mint amit az ilyen pénzügyi helyzetben lévő vállalatoknak egyébként kellene.

               (108)

               Másrészről a Bizottság tudott arról, hogy a Kínai Központi Bank 2013 júliusában megszüntette a kamatküszöböt, és ezt a Bizottság meg is említette a nyilvánosságra hozatalkor kiadott tájékoztatóban. Mindez azonban nem változtat azon a következtetésen, hogy a kínai kormány beavatkozik a kínai bankok hitelezési tevékenységébe és különösen a 40. sz. határozaton és a hozzá kapcsolódó rendeleteken, illetve a banktörvény 34. cikkén keresztül teszi ezt.

               (109)

               Harmadrészt a Bizottság kizárólag a kínai jüanban folyósított hitelek tekintetében számította ki a referencia-kamatlábat, mivel a mintában szereplő exportáló gyártók euróban vagy amerikai dollárban nem vettek fel hiteleket a kínai bankoktól.

               (110)

               Végezetül a kínai kormány további információkat kért arról, hogy a Bizottság miért indult ki abból, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók BB hitelminősítésűek lennének. A Bizottság azért választotta a BB hitelbesorolást, mert – az érintett bankok együttműködésének hiánya miatt – semmilyen bizonyítékot nem kapott arra vonatkozóan, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók bármelyike tekintetében is kiszámították volna annak hitelminősítését. A BB hitelbesorolás nem tekinthető kedvezőtlen következtetésnek, sőt, valójában éppen kedvező a mintában szereplő érintett vállalatokra nézve, hiszen a pénzügyi piacokon a befektetésre nem ajánlott kategóriában ez a legjobb besorolás.

               (111)

               A 28. cikk értelmében a Bizottságnak a rendelkezésre álló legjobb tényadatokat kellett felhasználnia, ezeket pedig a fotovoltaikus panelekről szóló rendelet következtetéseiből vette át, és az ottani mintában szereplő vállalatok esetében BB hitelminősítést alkalmaztak. Ez ésszerű megoldásnak tűnt ebben az esetben is, hiszen a nyilvánosságra hozatalt követően a Bizottság semmilyen bizonyítékot nem kapott arra vonatkozóan, hogy a mintában szereplő vállalatok az érintett bankoktól más hitelminősítést kaptak volna.

         d)   Következtetés

               (112)

               A vizsgálat megállapításai alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai szolárüveg-ágazat a vizsgálati időszakban mind az állami, mind a magántulajdonban lévő bankok részéről kedvezményes hitelekben részesült. A szolárüveg-ágazatnak nyújtott finanszírozás az alaprendelet értelmében támogatásnak minősül, mivel:

                           a)

                           az alaprendelt 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja értelmében vett pénzügyi támogatás kormányzat általi nyújtása történik;

                           b)

                           az alaprendelt 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja értemében a kormányzat megbízást vagy utasítást ad; és

                           c)

                           ezáltal az alaprendelt 3. cikkének (2) bekezdése szerint gazdasági előny átruházása valósul meg.

               (113)

               Az exportáló gyártók számára biztosított pénzügyi támogatásra és gazdasági előnyre, illetve az egyedi jellegre tekintettel ezt a támogatást kiegyenlíthetőnek kell tekinteni.

               (114)

               A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány kifogást emelt az ellen, hogy a Bizottság korábbi vizsgálatok megállapításait használta fel a jelen esetben vizsgált támogatásra vonatkozó következtetések levonásához, és többek között azt állította, hogy a Bizottság túlzott mértékben támaszkodik a fotovoltaikus panelekről szóló rendelet megállapításaira.

               (115)

               A Bizottság elutasítja ezt az állítást. Miként az fentebb is szerepel, a kínai bankok együttműködésének hiánya miatt a Bizottság kénytelen volt a 28. cikk rendelkezései alapján eljárni és a rendelkezésre álló legjobb tényadatokat felhasználni. A fotovoltaikus panelekkel kapcsolatos vizsgálat volt a legutóbbi, és ez tartalmazza a kínai támogatási gyakorlatokkal kapcsolatos legfrissebb megállapításokat. A fotovoltaikus panelek a szolárüveggel nem azonos termékek, de mindkét termék ugyanazon új energetikai ágazathoz tartozik és ugyanazon kormányzati tervezési dokumentumok vonatkoznak rájuk. Egyéb információk hiányában helyénvaló tehát a fotovoltaikus panelekre vonatkozó vizsgálat megállapításait, mint „rendelkezésre álló legjobb tényeket” felhasználni. A kínai kormány azt állította továbbá, hogy jelentős változások történtek a fotovoltaikus panelekkel kapcsolatos vizsgálat és ezen vizsgálat között eltelt idő alatt, többek között 2013 júliusában a Kínai Központi Bank megszüntette a kamatküszöböt. Ezt az állítás a Bizottság elutasította, mivel a fotovoltaikus panelekkel kapcsolatos vizsgálat következtetései arra a vizsgálati időszakra vonatkoznak, mint ahogy ennek a vizsgálatnak is megvan a saját vizsgálati időszaka. A kamatküszöb megszüntetésére mindkét esetben a vizsgálati időszakok végét követően került sor, így az nincs hatással a 28. cikk alkalmazására és a fotovoltaikus panelekre vonatkozó vizsgálat megállapításainak – mint rendelkezésre álló legjobb tényadatoknak – a felhasználására.

               (116)

               Egyetlen kivétellel a mintában szereplő vállalatok mindegyike kapott hitelt mind állami tulajdonban lévő kereskedelmi banktól, mind magántulajdonban lévő kereskedelmi banktól. A vállalatok egyike kizárólag offshore anyavállalatán keresztül jutott finanszírozásához, és kínai bankoktól nem vett fel hitelt.

               (117)

               A nyilvánosságra hozatalt követően a mintában szereplő vállalatok egyike vitatta a Bizottság következtetését, és azt állította, hogy a Bizottság nem kérte fel őket, hogy mutassák be független hitelminősítésüket. A Bizottság ugyanakkor felkérte a vállalatot, hogy bocsássa rendelkezésre a kapott hiteleivel kapcsolatos összes információt, de a vállalat nem közölte független hitelminősítését. Amennyiben a vállalatnak rendelkezésére állt ezen információ, akkor a panaszban megfogalmazott állítások és a kérdőívben kért információk alapján a vállalatnak közölnie kellett volna azt. Tekintettel továbbá különösen a nyilvánosságra hozatalkor kiadott tájékoztatóban közölt információkra, amennyiben a vállalat rendelkezett független hitelminősítéssel, azt azonnal rendelkezésre kellett volna bocsátania. Ezt az érvelést ezért a Bizottság elutasította.

         e)   A támogatás összegének kiszámítása

               (118)

               Az alaprendelet 6. cikkének b) pontja értelmében a kedvezményes kölcsönökkel járó gazdasági előnyt a hitelt felvevő cég által fizetett kamatok és a cég által a piacon ténylegesen megszerezhető összehasonlítható kereskedelmi hitel esetében fizetendő összeg közötti különbözetként kell meghatározni. Miként az fentebb is szerepel, megalapozott kockázatértékelés hiányában a Bizottság az üzleti alapon nyújtott hasonló hitelekre érvényes piaci referencia-kamatlábat határozott meg.

               (119)

               A vizsgálati időszakra vonatkozó gazdasági előnyt a vizsgálati időszak alatt ténylegesen fizetett kamat és azon kamat közötti különbözetként határozták meg, amelyet a referencia-kamatláb alkalmazása esetén kellett volna fizetni.

               (120)

               A mintába felvett exportáló gyártókra vonatkozó, a fenti módszertan szerint kiszámított támogatáskülönbözetek az alábbiak:

                           Kedvezményes hitelek

                           A vállalat neve

                           Támogatás-különbözet

                           Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

                           0 %

                           Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

                           6,2 %

                           Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd Shanghai Flat Glass Co., Ltd

                           2,5 %

                           Henan Yuhua New Material Co., Ltd

                           4,8 %

         5.2.   Egyéb kedvezményes hitelezési programok

               (121)

               A vizsgálati időszak alatt a mintában szereplő exportáló gyártók nem részesültek előnyben exporthiteltámogatási programok, hitelkeretek, exportgaranciák, a „Green Express” program keretében vagy offshore holdingtársaságokhoz való hozzáférésen keresztül juttatott előnyökben.

         6.   Támogatási programok

               (122)

               A vizsgálati időszak alatt a mintában szereplő vállalatok nem részesültek előnyben az „Ismert Márkák” vagy a „Világszínvonalú Kínai Márkák” programból.

         6.1.   Egyedi támogatási programok és támogatások

   a)   Bevezetés

               (123)

               A mintába felvett vállalatok különböző szintű kormányzati hatóságoktól jelentős összegű egyszeri támogatásokat kaptak, aminek eredményeként a vizsgálati időszakban előnyhöz jutottak. Ezekre az érintett vállalatok ellenőrzésekor derült fény, és az erre vonatkozó kérés ellenére sem szerepeltek az érintett vállalatok kérdőívre adott válaszaiban, sem pedig a kínai kormány által a kérdőívre adott válaszok között. A panaszban megfogalmazott vélelem szerint a szolárüveg-gyártók ezeket az egyszeri támogatásokat tartományi és helyi szintű kormányzati szervektől kapták, továbbá ezek előnyt juttattak az érintetteknek, mivel a pénzeket kellő körültekintés nélkül nyújtották (16). Az eljárás megindításáról szóló értesítés azt is tartalmazza, hogy a „támogatási programok” a szolárüveg-ágazat támogatására használt támogatási gyakorlat.

         b)   Jogalap

               (124)

               A szóban forgó támogatásokat országos, tartományi, városi, megyei vagy körzeti kormányzati hatóságok nyújtották a vállalatok részére, és mindegyik egyedinek tűnt az érintett vállalatok vagy a vállalat földrajzi elhelyezkedése vagy az ágazat típusa szempontjából. Általában nem adták meg pontosan, hogy melyik jogszabály alapján történt a támogatások nyújtása – feltéve, hogy volt egyáltalán ilyen jogszabály –, ugyanakkor a Bizottság gyakran – de nem minden esetben – megkapta a kormányzati hatóság által a támogatás odaítélésére vonatkozóan kiadott dokumentum másolatát.

         c)   A vizsgálat megállapításai

               (125)

               A mintába felvett vállalatok egyike a vizsgálati időszak alatt az elhelyezkedése szerinti gazdasági fejlesztési övezettől kapott támogatást. Ezeket a támogatásokat a gazdasági fejlesztési övezet a vállalat által a helyi adóhatóságoknak fizetett bármely adó 20 %-aként számította ki, és többek között a társasági adóra, a földhasználati adóra és az osztalékadóra vonatkozott.

               (126)

               Egy, a mintában szereplő másik vállalat a vizsgálati időszakban a helyi kormányzattól kapott nagy összegű támogatást a vállalatnak a villamosenergia-hálózathoz való kapcsolódása után felszámított díjak fedezésére, amelyeket egyébként a vállalatnak kellett volna fizetnie. Ezt a támogatást a vállalat „a régióban letelepedett nagyvállalatok támogatása” címén kapta.

               (127)

               Egy, a mintába felvett másik vállalat 25 millió CNY közvetlen támogatást kapott a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottságnak az ipari szerkezetátalakítást szolgáló alapjából a csúcstechnológiájú szolárüveg-gyártás támogatása céljából. A közvetlen állami támogatást 2006-ban nyújtották, és a vállalat a támogatás 10-10 %-át a következő 10 évre elosztva használja fel. Következésképp a vizsgálati időszakra vonatkozóan 2,5 millió CNY összegű támogatást vettek figyelembe.

               (128)

               Ugyanez a vállalat a 2012-es nyilvántartásaiban a helyi adóhatóságtól és más helyi kormányzati szervezetektől kapott támogatásokat is szerepeltetett. A vállalat azt állította, hogy a szóban forgó támogatások valójában nem közvetlen támogatások voltak az említett szervezetektől, hanem a vállalat által korábban a kormányzatnak befizetett összegek megtérítése. Mivel a Bizottság erre vonatkozóan nem kapott kielégítő bizonyítékot, nem tudja elfogadni ezt a magyarázatot.

               (129)

               Egy, a mintában szereplő másik vállalat a helyi kormányzattól a vizsgálati időszak kezdete előtt kapott 15 millió CNY összegű közvetlen támogatást, amelyet a vállalat a következő 10 évben 10 %-os részletekre felosztva használ fel. A támogatást a vállalat (a szolárüveg-iparágat is magában foglaló) fotovoltaikus ágazat fejlesztése, a fejlett gyártókapacitásnak a helyi ipari övezetben történő gyorsított ütemű kiépítése, továbbá nagyprojektek zökkenőmentes megvalósítása céljából kapta.

               (130)

               Ugyanez a vállalat a vizsgálati időszak előtt számos más olyan támogatást is kapott, amelyek egy részét a vizsgálati időszakra különítette el. A vállalat ugyanakkor nem közölt ezen támogatások jellegére vonatkozó részleteket, és erre vonatkozó információk hiányában a Bizottság következtetéseit a rendelkezésre álló tényekre alapozta. Egyéb rendelkezésre álló tények hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a vállalatnak juttatott egyedi támogatásokról van szó, és a támogatásnak a vizsgálati időszakra jutó részét gazdasági előnynek kell tekinteni.

         d)   Következtetés

               (131)

               A kínai kormány felkérést kapott arra, hogy szolgáltasson további információkat, illetve folytasson konzultációt ezekről a támogatásokról, de a kínai kormány elzárkózott ettől. A mintában felvett vállalatok részére nyújtott ezen támogatásokra vonatkozóan összegyűjtött bizonyítékok alapján, és egyéb információk hiányában a Bizottság ezeket a támogatásokat az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése szerinti támogatásnak találta, mivel a kínai kormány által az érintett termék gyártói számára transzfer formájában támogatást nyújtott, ami által gazdasági előny átruházása valósult meg.

               (132)

               Ezek a támogatások az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 4. cikkének (3) bekezdése értelmében egyedinek is minősülnek, mivel úgy tűnik, hogy bizonyos vállalatokra vagy meghatározott régiókban végrehajtott meghatározott projektekre korlátozódnak, és a mintába felvett vállalatok egyszeri igényeinek kielégítése céljából nyújtották ezeket. Ezek a támogatások nem felelnek meg az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjában az egyediség kizárására vonatkozóan meghatározott követelményeknek, mivel a jogosultsági feltételek és a vállalatokra alkalmazott tényleges kiválasztási kritériumok nem átláthatóak, nem objektívek és nem érvényesülnek automatikusan. Továbbá nincs bizonyíték arra vonatkozóan, hogy a nyújtott támogatások egy átfogó támogatási programhoz tartoznának.

               (133)

               A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány kifogást emelt a Bizottságnak e támogatások vizsgálatára vonatkozó hatáskörével és a Bizottság rendelkezésére álló részleges információk elemzésével kapcsolatban. Ugyanakkor a Bizottság alaposan megvizsgálta az érintett vállalatok által rendelkezésére bocsátott, üzleti titoknak minősülő információkat, és amennyiben bizonyítást nyert, hogy előny átruházása történt és a támogatás egyedi jelleget öltött, a támogatást kiegyenlítették.

               (134)

               A vállalatok minden esetben közölték a támogatás összegére vonatkozó információkat, valamint azt, hogy kitől kapták a támogatást, jóllehet bizonyos esetekben a vállalatok nem tudták dokumentumokkal igazolni, hogy a támogató milyen jogszabály alapján nyújtotta a támogatást. Az érintett vállatok ezt a bevételt többnyire a „támogatási bevétel” soron könyvelték le a nyilvántartásaikban, és ezeket a nyilvántartásokat külön elkülönített könyvvizsgálatnak vetették alá. Ez arra utaló pozitív bizonyítékként került figyelembevételre, hogy kiegyenlíthető előnyt nyújtó támogatás valósult meg.

               (135)

               A mintába felvett vállalatok egyike ugyanezen okból kifolyólag vitatta a Bizottságnak a vállalatspecifikus támogatások vizsgálatával és kiegyenlítésével kapcsolatos hatáskörét. A fentiekkel azonos okoknál fogva a Bizottság elutasítja az érvelésüket és ismételten megfogalmazza álláspontját, mely szerint rendelkezik a szóban forgó támogatások vizsgálatához szükséges hatáskörrel és indokolt esetben kiegyenlítheti azokat.

         e)   A támogatás összegének kiszámítása

               (136)

               Az alábbi táblázat a fenti támogatások által juttatott előny kiszámítását mutatja: az előny a vizsgálati időszak alatt kapott vagy – amennyiben az érintett vállalat több évre elosztva írta le a támogatást – a vizsgálati időszakra könyvelt összegnek felel meg.

                           Egyéb támogatási programok

                           A vállalat neve

                           Támogatás- különbözet

                           Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

                           1,1 %

                           Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

                           2,9 %

                           Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd Shanghai Flat Glass Co., Ltd

                           1,1 %

                           Henan Yuhua New Material Co., Ltd

                           3,0 %

         7.   Közvetlen adókkal kapcsolatos mentességi és adócsökkentési programok

   7.1.   A „két évig adómentesség, három évig fele adó” program a külföldi tőkével működő vállalatok számára

   a)   Bevezetés

               (137)

               A „két évig adómentesség, három évig fele adó” program alapján a külföldi tőkével működő vállalatoknak az első két évben nem kell, a következő három évben pedig 25 %-os helyett csak 12,5 %-os társasági adót kell fizetniük.

         b)   Jogalap

               (138)

               E program jogalapja a Kínai Népköztársaság a külföldi tőkével működő vállalatok és külföldi vállalatok társasági adójáról szóló törvényének 8. cikke és a Kínai Népköztársaság a külföldi tőkével működő vállalatok és a külföldi vállalatok társasági adójáról szóló törvénye végrehajtási szabályainak 72. cikke. A kínai kormány álláspontja szerint a szóban forgó program a vállalatok társasági adójáról szóló 2008. évi törvény 57. cikke alapján – 2012-ig tartó átmeneti időszakkal – megszűnt. A törvény ily módon egyértelművé teszi, hogy e támogatási program a 2012-es adóévben előnyt biztosít.

         c)   A vizsgálat megállapításai

               (139)

               A „két évig adómentesség, három évig fele adó” program előnyhöz juttatta a vállatokat a 2012-es pénzügyi év folyamán, amelyet követően – a kínai kormány szerint – a támogatási programot visszavonták.

               (140)

               A mintába felvett vállalatok egyike egy külföldi tulajdonban lévő vállalkozás, amely a vizsgálati időszak alatt igénybe vette ezt az adózási programot. A szóban forgó vállalat a teljes 25 %-os adómérték helyett 12,5 %-os adókulccsal adózott, ami szerepelt a vállalat 2012. évi adóbevallásában és éves beszámolójában is.

               (141)

               A Bizottság nyilvánosságra hozta ezeket a megállapításokat az érdekelt felek előtt, és erre vonatkozóan olyan észrevételeket kapott a kínai kormánytól, amelyek szerint az átmeneti rendelkezésekre vonatkozó közlemény (17) értelmében a szóban forgó program keretében nyújtott összes előny kivezetésre kerül 2012-ben. A kínai kormány kijelentette, hogy így amennyiben kiegyenlítő vámokat vetnének ki, nem lehet vámot kivetni az ezen támogatási program keretében a vizsgálati időszakban egyetlen mintába vett vállalat részére juttatott előny tekintetében. Ezt az érvet a Bizottság elfogadta, mivel a mintában szereplő ezen vállalatra vonatkozóan, az eset egyedi körülményei között a Bizottság nem rendelkezik az előny folytatólagosságára utaló bizonyítékkal.

         d)   Következtetés

               (142)

               Jóllehet a „két évig adómentesség, három évig fele adó” program a korábbi rendeletekben kiegyenlítésére került, a mintában szereplő ezen vállalat tekintetében a Bizottság nem fog vámot kivetni a vizsgálati időszakra vonatkozóan megállapított előny kiegyenlítése érdekében, mivel a Bizottságnak nincs bizonyítéka arra, hogy a mintában szereplő ezen vállalat tekintetében a támogatási program vagy annak bármilyen változata hatályban lenne a vámok kivetésének napján.

         7.2.   Csúcstechnológiát és új technológiát alkalmazó vállalkozások

   a)   Bevezetés

               (143)

               Ez a program lehetővé teszi a vállalatoknak, amelyek igazolni tudják, hogy megfelelnek bizonyos kritériumoknak, amelyek alapján „Új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozásnak” minősülnek, hogy 15 %-os társasági adót fizessenek, a rendes 25 %-os adómérték helyett.

         b)   Jogalap

               (144)

               A program jogalapját a társasági adóról szóló 2008. évi törvény 28. cikkének (2) bekezdése mellett a „csúcstechnológiát és új technológiát alkalmazó vállalkozások meghatározására vonatkozó közigazgatási intézkedések” (Guo Ke Fa Huo [2008] 172. sz.), továbbá a vállalatok társasági adójáról szóló törvény végrehajtási szabályairól szóló rendelet 93. cikke és a Központi Adóigazgatóság új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozások társaságiadó-fizetésével kapcsolatos kérdésekre vonatkozó közleménye (Guo Shui Han, 2008. évi 985. sz.) képezik.

         c)   A vizsgálat megállapításai

               (145)

               Ez a program a kínai kormány által elismerten új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozásnak minősülő vállalatokra alkalmazandó. Ahhoz, hogy jogosultak legyenek a program keretében nyújtott támogatásra, a vállalkozásoknak alapvető független szellemitulajdon-jogokkal kell rendelkezniük és eleget kell tenniük a következő – a jogalapban meghatározott és az alábbiakban összefoglalt – követelményeknek:

                           a)

                           termelésük az alapvető állami támogatásban részesülő csúcstechnológiai ágazatok termékeinek előállításához tartozik;

                           b)

                           a kutatásra és fejlesztésre fordított összes kiadásuk megfelel a teljes értékesítési bevétel 3–6 %-ának;

                           c)

                           az új és csúcstechnológiával készült termékekből származó bevételük legalább 60 %-át adja a teljes értékesítési bevételüknek;

                           d)

                           a kutatásban és fejlesztésben részt vevő személyzetük legalább 10 %-át adja az alkalmazottak összlétszámának;

                           e)

                           teljesülnek az új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozásokra vonatkozó, 2008. évi közigazgatási intézkedésekben meghatározott egyéb követelmények.

               (146)

               A mintában szereplő vállalatok egy részéről – de nem mindegyikről – megállapítást nyert, hogy a program kínálta lehetőséget igénybe véve 25 %-os társasági adó helyett csak 15 %-os adót fizettek. Ezek a vállalatok jelentkeztek az új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozásokat megkülönböztető minősítésért, és hivatalos értesítést kaptak arról, hogy megfelelnek a program követelményeinek, így társaságiadó-bevallásukat jogosultak ennek megfelelően kitölteni.

         d)   Következtetés

               (147)

               A fotovoltaikus panelekkel kapcsolatos korábbi vizsgálat (322)–(326) preambulumbekezdésében leírtakkal összhangban a Bizottság meglátása szerint ez a program az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikke (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, mivel bevétel elengedése formájában a kínai kormány pénzügyi hozzájárulást nyújt, amelynek révén az érintett vállalatok gazdasági előnyhöz jutnak. A támogatásban részesülő vállalatok részére nyújtott előny mértéke az adókedvezmény összegének felel meg.

               (148)

               Ez a támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározottak szerint egyedi, mivel az az új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozásnak minősülő, és a 2008. évi közigazgatási intézkedésekben foglalt valamennyi követelményt teljesítő vállalatokra korlátozódik. A mintában szereplő vállalatok mindegyike megkapta az erre vonatkozó tanúsítványt. A jogosultság nem automatikus és objektív kritériumokat se jogszabály útján, se a támogatást nyújtó hatóság által nem állapítottak meg.

               (149)

               A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány kifogással élt a Bizottság következtetéseivel kapcsolatban, fenntartva azon álláspontját, mely szerint a jogosultsági kritériumok objektívek és a Kínában található összes vállalatra egységesen alkalmazandók. A Bizottság nem ért egyet a kínai kormánynak a szóban forgó törvényekre és a végrehajtási intézkedésre vonatkozó értelmezésével, mivel e törvények és végrehajtási intézkedések alapján a program bizonyos ágazatokra és vállalatokra korlátozódik, amelyeket a kínai kormány olyan, a jelek szerint nem objektív és nem semleges feltételek alapján támogat, mint például, hogy a termelésük az „alapvető állami támogatásban részesülő csúcstechnológiai ágazatok” termékeinek előállításához tartozik-e.

               (150)

               A jogosultság ugyancsak nem automatikus, hanem az új és csúcstechnológiai vállalkozás minősítést igazoló tanúsítvány meglétének függvénye, amelyet az illetékes hatóság egyedi elbírálás alapján ad ki.

               (151)

               Következésképp a Bizottság ezt a támogatást kiegyenlíthetőnek tartja.

         e)   A támogatás összegének kiszámítása

               (152)

               A Bizottság a kiegyenlíthető támogatás összegét a rendes körülmények között az érintett vállalatok által a vizsgálati időszakban fizetendő adó és a vizsgálati időszakban ténylegesen fizetett adó különbözeteként határozta meg.

                           Új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozások

                           A vállalat neve

                           Támogatás-különbözet

                           Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

                           0 %

                           Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

                           0 %

                           Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd Shanghai Flat Glass Co., Ltd

                           0,4 %

                           Henan Yuhua New Material Co., Ltd

                           1,8 %

         7.3.   Minősítéssel rendelkező rezidens vállalkozások között fizetett osztalék adómentessége

   a)   Bevezetés

               (153)

               A panaszban megfogalmazott vélelem szerint a szolárüveg exportáló gyártói egy közvetlen adózást érintő másik programból is támogatáshoz jutottak, nevezetesen a minősítéssel rendelkező rezidens vállalkozások között fizetett osztalék adómentessége formájában (18).Ez a közvetlen adókkal kapcsolatos adómentességek/adókedvezmények általános támogatási gyakorlatához tartozik az eljárás megindításáról szóló értesítésben kifejtettek szerint.

         b)   Jogalap

               (154)

               Az osztalékbevételek ezen adómentességének jogalapja a társaságiadó-törvény 25–26. cikke és a társaságiadó-törvény végrehajtási szabályainak 83. cikke.

         c)   A vizsgálat megállapításai

               (155)

               A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő vállalatok egyike részesült a minősítéssel rendelkező rezidens vállalatok között fizetett osztalék adómentességéből. A szóban forgó vállalat közvetlenül a helyi adóhatósághoz fordult azért, hogy a tőkebefektetései után kapott osztalékot levonhassa az adóköteles bevételéből.

         d)   Következtetés

               (156)

               A Bizottság meglátása szerint ez a program az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikke (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, mivel bevétel elengedése formájában a kínai kormány pénzügyi hozzájárulást nyújt, amelynek révén az érintett vállalat gazdasági előnyhöz jut. A támogatásban részesülő vállalat részére nyújtott előny mértéke az adókedvezmény összegének felel meg.

               (157)

               A nyilvánosságra hozatalkor kiadott tájékoztatóban a Bizottság azt állította, hogy a szóban forgó támogatási program az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdése a) pontja értelmében egyedi támogatás, mivel a jogszabály a támogatási programhoz való hozzáférést a Kínai Népköztársaságban rezidens és más rezidens vállalkozásokban részesedéssel rendelkező vállalkozásokra szűkíti le.

               (158)

               A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány kifogásolta ezen megállapításokat, azt állítván, hogy a minősítéssel rendelkező rezidens vállalkozások közötti osztalékfizetés adómentessége nem tekinthető egyedi támogatásnak, mivel a társaságiadó-törvény 26. cikkének (3) bekezdése értelmében az osztalékbevétel ezen adómentessége a nem rezidens vállalkozások számára is elérhető. Ezenfelül a kínai kormány azt állítja, hogy a jogosultsági kritériumok objektívek és a rezidens vállalkozások mindegyikére egyformán alkalmazandók, függetlenül az ágazattól, a terméktől vagy a földrajzi elhelyezkedéstől.

               (159)

               Jóllehet az ezen eljárásban a kínai kormány által benyújtott társaságiadó-törvény 26. cikkének (3) bekezdése értelmében ez az osztalékbevétel adómentessége a nem rezidens vállalkozások részére is elérhető, a Bizottság továbbra is egyedinek véli ezt a támogatási programot. A társaságiadó-törvény 25. cikke ugyanis megerősíti, hogy ezen adómentesség az állam által támogatott ágazatok és projektek számára van fenntartva. Következésképp kizárólag a támogatott ágazatok és projektek vehetnek részt ebben a programban. A fenti 5.1. szakasz c) pontjában kifejtettek szerint a szolárüveg-ágazat a támogatott ágazatok közé tartozik.

         e)   A támogatási összeg kiszámítása

               (160)

               A Bizottság a támogatás összegét a rendes körülmények között a vizsgálati időszakban beszedett adó és a vizsgálati időszakban az érintett vállalat által ténylegesen fizetett adó különbözeteként határozta meg.

                           Az osztalékadóval kapcsolatos támogatási programok

                           A vállalat neve

                           Támogatás-különbözet

                           Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

                           0 %

                           Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

                           0 %

                           Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd Shanghai Flat Glass Co., Ltd

                           5,8 %

                           Henan Yuhua New Material Co., Ltd

                           0 %

         7.4.   Közvetlen adókkal kapcsolatos egyéb mentességi és adócsökkentési programok

   a)   Bevezetés

               (161)

               A 7.1–7.3. szakaszban vizsgált támogatási programokon kívül a Bizottság nem talált a mintában szereplő vállalatok részére a C. szakasz 4. pontjában felsorolt, közvetlen adókkal kapcsolatos adómentességi és adócsökkentési programok formájában nyújtott előnyre utaló bizonyítékokat. Az ellenőrzések során azonban a mintában szereplő vállalatok egyikének nyilvántartásaiban a Bizottság két másik támogatási programot talált a társasági adót érintően: az egyik program a K+F-kiadásokkal összefüggő adójóváíráshoz, a másik pedig ingatlanadóval és földhasználati adóval kapcsolatos visszatérítésekhez kapcsolódott. Ezek – az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltakkal összhangban – szintén a „közvetlen adókkal kapcsolatos adómentességi és adócsökkentési programok” közé tartoznak, mint olyan intézkedések, amelyek révén az adóhatóság csökkentette a megfizetendő társasági adó mértékét, vagy az adóhatóság már megfizetett társasági adót térített vissza. A K+F-kiadásokhoz kapcsolódó adójóváírás kapcsolódik továbbá a C. szakasz 4. pontjában felsorolt „adójóváírás a külföldi tőkével működő vállalatoknál végzett K+F tevékenység után” tételhez is.

         b)   Jogalap

               (162)

               A K+F-kiadásokhoz kapcsolódó adójóváírás jogalapja a kínai társaságadó-törvény 30. cikke.

               (163)

               Az ingatlanadóval és a földhasználati adóval kapcsolatos visszatérítések tekintetében nem adták meg pontosan, hogy mely jogszabály alapján nyújtották ezeket az előnyöket, ugyanakkor a Bizottság kapott egy másolatot a tartományi kormányzat által a megadott mentesség mellé kiadott körlevélből.

         c)   A vizsgálat megállapításai

               (164)

               A Bizottság azt állapította meg, hogy a mintában szereplő vállalatok egyike részesült a K+F-kiadásokhoz kapcsolódó adójóváírásban és az ingatlanadóval és a földhasználati adóhoz kapcsolódó visszatérítésben. A tartományi kormányzat által kiadott dokumentum az újonnan alapított, új és csúcstechnológiájú vállalkozásokra korlátozza a visszatérítéseket.

         d)   Következtetés

               (165)

               A K+F-kiadásokkal kapcsolatos jóváírások a Bizottság meglátása szerint egyedi támogatásnak minősülnek, tekintve, hogy a társaságiadó-törvény 30. cikkét a 25. cikkel együtt kell értelmezni, amelynek értelmében ez az adómentesség az állam által támogatott ágazatok és projektek részére van fenntartva. Következésképp kizárólag a támogatott ágazatok és projektek vehetnek részt ebben a programban. A fenti 5.1. szakasz c) pontjában kifejtettek szerint a szolárüveg-ágazat a támogatott ágazatok közé tartozik.

               (166)

               Az ingatlanadóhoz és a földhasználati adóhoz kapcsolódó visszatérítések egyediek voltak a helyszín és az ágazat jellege szempontjából. A további konzultációkra irányuló felkérés keretén belül a Bizottság kérte a kínai kormányt, hogy szolgáltasson bővebb információkat ezen adóprogramokra vonatkozóan, de ennek a kérésnek a kínai kormány nem tett eleget. Következésképp a Bizottság – egyéb rendelkezésre álló információk hiányában – a szóban forgó támogatási programoknak a mintában szereplő vállalat tekintetében történő alkalmazására vonatkozóan összegyűjtött bizonyítékok alapján járt el.

               (167)

               A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány kifogást emelt a Bizottság megállapításaival szemben és azt állította, hogy a nyilvánosságra hozatalkor kiadott tájékoztatóban a Bizottság semmilyen pozitív bizonyítékkal nem szolgált ezen támogatási programok egyediségére vonatkozóan. A szóban forgó programok egyediségre vonatozó részletes információkról csak az adott vállalat számára adtak tájékoztatást, és a szóban forgó vállalattól nem érkezett észrevétel. Ezen támogatási programok egyediségére vonatkozóan a Bizottság a fenti preambulumbekezdésekben is további információkkal szolgált.

               (168)

               A Bizottság meglátása szerint ezen programok az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikke (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősülnek, mivel bevétel elengedése formájában a kínai kormány pénzügyi hozzájárulást nyújt, amelynek révén az érintett vállalat gazdasági előnyhöz jut. A támogatásban részesülő vállalat részére nyújtott előny mértéke az adókedvezmény összegének felel meg.

         e)   A támogatási összeg kiszámítása

               (169)

               A Bizottság a támogatás összegét a rendes körülmények között a vizsgálati időszakban beszedett adó és a vizsgálati időszakban az érintett vállalat által ténylegesen fizetett adó különbözeteként határozta meg.

                           Társaságiadó-programok

                           A vállalat neve

                           Támogatás-különbözet

                           Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

                           0 %

                           Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

                           0 %

                           Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd Shanghai Flat Glass Co., Ltd

                           0,7 %

                           Henan Yuhua New Material Co., Ltd

                           0 %

         8.   Közvetett adókhoz és importvámokhoz kapcsolódó támogatási programok

               (170)

               A közvetett adókhoz és importvámokhoz kapcsolódó, a C. szakasz 4. pontjában felsorolt támogatási programokkal összefüggésben a Bizottság nem talált a mintában szereplő vállatok részére juttatott előnyt.

         9.   Az áruk és szolgáltatások megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében történő biztosítása az állam által

   9.1.   Az antimon biztosítása; villamos energia biztosítása

               (171)

               A mintában szereplő vállalatok vizsgálati időszaki antimon- és a villamos áram-beszerzésével összefüggésben a Bizottság előnyjuttatást nem tárt fel.

         9.2.   Földhasználati jogok biztosítása

   a)   Bevezetés

               (172)

               Miként az a fotovoltaikus panelekről szóló rendelet (354)–(370) preambulumbekezdésében is szerepel, Kínában a vállalatoknak nincs lehetőségük földtulajdont vásárolniuk, csupán földhasználati jogot vehetnek a helyi hatóságoktól.

         b)   Jogalap

               (173)

               A Kínai Népköztársaság földügyi igazgatásról szóló törvényének értelmében minden föld a népé, így a földet nem lehet eladni és megvenni, ugyanakkor meghatározza a földhasználati jog vállalkozások részére – licitálás, ajánlattétel vagy árverés útján – történő értékesítésének feltételeit.

         c)   A vizsgálat megállapításai

               (174)

               Az aukció rendszere elvben lehetővé tenné, hogy egy adott földhasználati jog értékét a piac határozza meg, és ennek eredményeképp az ármeghatározás függetlenül történne. Ugyanakkor a Bizottság által tett látogatás alkalmával a kínai kormány azt állította, hogy minden esetben meghatározzák a földterületek egyes besorolásaihoz tartozó küszöbárakat (a földterületeket minőség alapján 1-től 15-ig terjedő skálán osztályozzák), és a földhasználati jog ára nem eshet ezen küszöbérték alá.

               (175)

               Másrészről a kínai kormány ellenőrzés alatt tartja a föld kínálatát is azáltal, hogy kvótákon keresztül korlátozza a földterület nagyságát, amelyre vonatkozóan az adott tartomány az adott évben ipari vagy lakhatási célból földhasználati jogot értékesíthet.

               (176)

               A Bizottság mindenesetre a mintában szereplő exportáló gyártók földhasználatijog-vásárlásai tekintetében egyetlen esetben sem talált olyan árverési folyamatra utaló bizonyítékot, amely független módon határozta volna meg a földhasználati jog árát. A földet elnyerő vállalat vagy a kiinduló árat vagy négyzetméterenként 5 kínai jüannal a kiinduló ár feletti árat ajánlott, és egyetlen ajánlattevőként nyerte el a földhasználati jogot.

               (177)

               A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány kifogást emelet a Bizottság megállapításaival szemben, és azt állította, hogy a földhasználati jogoknak az ipari szereplők részére történő értékesítésekor valódi árverési folyamat zajlik Kínában.

               (178)

               A kínai kormány először azzal érvelt, hogy valódi árverési folyamat zajlik, hiszen a kormányzat – csakúgy mint bármely más árverező – mindössze a kiinduló árat szabja meg. A Bizottság elutasítja ezt az érvelést, mivel egy árverésen rendes körülmények között egy független értékbecslés alapján független árverező határozza meg a kiinduló árat, és ebben az esetben nem ez történik, hiszen a földhasználati jog tulajdonosa egyben az árverező is.

               (179)

               A kínai kormány ezt követően azzal érvelt, hogy a küszöbár megszabásával azt kívánják biztosítani, hogy a földhasználati jog végső ára ne legyen alacsonyabb „a piaci alapárnál”. A kínai kormány bizonyítékokkal nem támasztotta alá ezt az – önmagában körkörös – érvelést, mivel a földhasználati jogért fizetett (a kormányzat által megállapított) összegnek kellene lennie a piaci árnak (amely alapján a küszöbárat meghatározták).

               (180)

               A kínai kormány ezt követően azt állította, hogy az a tény, hogy nem volt más ajánlattevő az árverésen „még nem alapozza meg azt a feltételezést, hogy a földhasználati jogot valójában nem is árverésen értékesítették”. Valójában e tényből a Bizottság éppen ellentétes következtetést von le. A kínai kormány – többszöri kérés ellenére – nem szolgáltatott bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy akár csak egy földhasználati jogot is árveréses versenyben áraztak volna be, következésképp a folyamat eredményeképp a kormányzat állapítja meg az árat, a vállalatok pedig ezt az árat fizetik meg. Jóllehet egy piaci alapon működő rendszer létezésének megállapításához nem minden esetben elengedhetetlen feltétel az, hogy több ajánlattevő legyen, az azonban, hogy több ajánlattevő egyetlen esetben sem volt – mint ahogy ez megállapítást nyert a mintában szereplő vállalatok tekintetében –, elég egyértelműen utal arra, hogy az árakat valójában nem a piac határozza meg.

               (181)

               Abban a konkrét esetben, amikor a mintába felvetett vállalatok egyike négyzetméterenként 5 kínai jüannal többet fizetett a kormány által megállapított árnál, a szóban forgó vállalat azt állította a Bizottságnak, hogy az illetékes hatóság szólította fel őket arra, hogy tegyenek így, hogy azt a látszatot keltsék, mintha lett volna árverés. A Bizottság ezért ezt a tényt nem tekintheti azt igazoló pozitív bizonyítéknak, hogy a földhasználati jogok értékesítése piaci körülmények között zajlana a KNK-ban.

               (182)

               Valójában a mintában szereplő vállalatok a kínai kormány által megszabott árat fizették. Miként az a fotovoltaikus panelekről szóló rendeletben ((361)–(370) preambulumbekezdés) is szerepel, a földhasználati jogot a lenti e) szakaszban meghatározott a piaci referenciaárhoz viszonyítva a megfelelő díjazásnál alacsonyabb áron biztosítják.

         d)   Következtetés

               (183)

               A Bizottság megállapítja, hogy a földhasználati jogok kínai kormány által történő biztosítását az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iii. alpontja, illetve 3. cikkének (2) bekezdése értelmében áruk rendelkezésre bocsátásának formájában nyújtott, a vállalatokat gazdasági előnyhöz juttató támogatásnak kell tekinteni. Minthogy a vizsgálat nem azonosított a földhasználati jogok értékesítése tekintetében működő piacot Kínában, külső viszonyítási alap használatával (lásd az e) szakaszt) vált bizonyítottá, hogy a mintába felvett exportőrök a piaci ár alatti összeget fizettek a földhasználati jogokért.

               (184)

               A támogatás az alaprendelet 4. cikk (2) bekezdésének a) és 4. cikk (2) bekezdésének c) pontja értelmében egyedi jellegű, mivel a 40. sz. államtanácsi határozat előírja a hatóságok számára, hogy a támogatott iparágak – így például a szolárüveggyártás – számára földterületet biztosítsanak. A 40. sz. határozat 18. cikke egyértelművé teszi, hogy a „korlátozott” iparágaknak nem juttatható földhasználati jog.

               (185)

               A földterülettel kapcsolatos kínai helyzetre az IMF munkadokumentumában is kitérnek, amely megerősíti, hogy a földhasználati jogok kínai iparágaknak történő biztosítása során nem tartják tiszteletben a piaci viszonyokat. (19)

               (186)

               A kínai kormány vitatta az egyedi jellegről tett megállapítást, arra hivatkozva, hogy a 40. sz. határozatban foglalt korlátozások nem használhatók fel egyedi előnyjuttatás bizonyítására. Ezt az érvet elutasították, hiszen a 40. sz. határozatnak az a célja, hogy a támogatott iparágak számára biztosítsanak földhasználati jogokat. A szolárüveggyártás egyike a támogatott iparágaknak, és így a 40. sz. határozat rendelkezései magukban foglalják a földhasználati jogok szolárüveggyártóknak történő biztosítását.

               (187)

               A mintában szereplő egyik vállalat szintén vitatta a bizottsági megállapításokat, mivel álláspontja szerint van Kínában működő piaca a földhasználati jogoknak. E következtetésük azonban nincs összhangban azon megállapításaikkal, amelyeket a földhasználati jogokra vonatkozó kínai gyakorlatról tettek. Továbbra sem tudták bizonyítani, hogy a földhasználati jogok értékének meghatározása független módon történik, hogy e jogokat független árverésen értékesítik, hogy kompetitív licitálás eredményeként a földhasználati jogok árát a piac határozza meg, és hogy lenne olyan ár, amelyet ne torzítana kormányzati támogatás.

               (188)

               A mintába felvett vállalat ezt követően azt állította, hogy bár a Bizottságnak arra a következtetésre kellett volna jutnia, hogy létezik működő piac, és ezért nem került sor támogatásnyújtásra, indokolt lenne, hogy a Bizottság a vállalat földhasználati jogainak árát egybevesse egy viszonyítási alappal, nevezetesen a vállalat elhelyezkedése szerinti tartományban alkalmazott földhasználatijog-árakkal. Mivel a Bizottság megállapította, hogy a szóban forgó tartományban nincs megfelelő piaci viszonyítási alap, ezt az érvet elutasította.

         e)   A támogatáskülönbözet kiszámítása

               (189)

               A gazdasági előny a földhasználati jogért fizetett ár és a megfelelő külső viszonyítási alap közötti különbözetnek felel meg. A fotovoltaikus panelekről szóló rendelethez hasonlóan a Tajvan, Penghu, Kinmen és Matsu Független Vámterület (a továbbiakban: Kínai Tajpej) piaci földára jelentette a szóban forgó külső viszonyítási alapot.

               (190)

               A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány kifogást emelt Kínai Tajpej viszonyítási alapként történő alkalmazása ellen, és további tájékoztatást kért arra vonatkozóan, hogy milyen indokok szólnak Kínai Tajpej alkalmassága mellett. Ahogyan az a fotovoltaikus panelekről szóló rendelet (467) preambulumbekezdésében már kifejtésre került, a Bizottság a következő indokok miatt tekinti Kínai Tajpejt megfelelő külső viszonyítási alapnak:

                           a)

                           összehasonlítható a gazdasági fejlettség szintje, a GDP és a gazdasági struktúra Kínai Tajpejben, valamint a mintába felvett exportáló gyártók székhelye szerinti kínai tartományok és városok többségében;

                           b)

                           Kínai Tajpej földrajzilag közel helyezkedik el Kínához;

                           c)

                           Kínai Tajpejre és több kínai tartományra egyaránt jellemző magas szintű ipari infrastruktúra;

                           d)

                           szoros gazdasági kapcsolatok és határokon átnyúló kereskedelem Kínai Tajpej és Kína között;

                           e)

                           Kínai Tajpejre és több kínai tartományra egyaránt jellemző magas népsűrűség;

                           f)

                           a Kínai Tajpej viszonyítási alapként történő alkalmazásához figyelembe vett földtípus és ügyletek hasonlósága a kínai földtípusokkal és ügyletekkel; valamint

                           g)

                           Kínai Tajpej és Kína közös demográfiai, nyelvi és kulturális jellemzői.

               (191)

               Mindezeket számításba véve a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy amennyiben piaci feltételek érvényesülnének, akkor a mintába felvett exportáló gyártók a kínai tajpeji árakhoz igen hasonló árat fizetnének a földhasználati jogokért Kínában.

               (192)

               A mintába felvett egyik vállalat javaslata szerint külső viszonyítási alap alkalmazása esetén a vállalatok elhelyezkedése szerinti tartomány GDP-adatait kell figyelembe venni, és viszonyítási alapként „az egyiptomi, örményországi, guatemalai, kongói, mongóliai vagy indonéziai aktuális földárakat” lenne indokolt használni, mivel ezek az országok rendelkeznek „hasonló fejlettségi szinttel”. Ezt az érvet a következők okok alapján el kellett utasítani:

                           a)

                           a fenti lista alapján nem a gazdasági fejlettség az egyetlen olyan tényező, amely miatt Kínai Tajpej megfelelő viszonyítási alap;

                           b)

                           a vállalat az elhelyezkedése szerinti tartományra hivatkozott, nem pedig a városra, ahol jóval magasabb az egy főre jutó GDP, mint a várost körülvevő tartományban; valamint

                           c)

                           nem sorakoztattak fel érveket – a GDP-n kívül – arra vonatkozóan, hogy a külső viszonyítási alapok közül miért lenne bármelyik is Kínai Tajpejnél megfelelőbb választás.

               (193)

               A mintába felvett vállalatok közül egy másik a nyilvánosságra hozatalt követően kijelentette, hogy Kínai Tajpej nem felel meg a vállalat elhelyezkedése szerinti tartomány gazdasági feltételeinek; alternatívát azonban nem javasolt. Minthogy nem érkezett javaslat alternatív viszonyítási alapra, megerősítést nyer Kínai Tajpej alkalmazása.

               (194)

               A kínai tajpeji átlagos földárak 2012. évi adatai a gazdasági minisztérium ipari hivatalától származnak, és visszamenőlegesen kiigazításra kerültek az infláció, illetve a GDP-növekedés tekintetében, hogy minden egyes naptári évre meghatározzák a viszonyítási alapként használandó földárat. Minthogy a földhasználati jogok 50 évre szólnak, és ez szolgál az értékcsökkenés alapjául, a vizsgálati időszak során szerzett gazdasági előny a viszonyítási alapként használt ár és a ténylegesen fizetett ár közötti különbség ötvened részének felel meg.

               (195)

               A földterületnek a megfelelő nagyságú díjazásnál alacsonyabb összeg megfizetése ellenében történt biztosításához kapcsolódóan megállapított támogatási mértékek a következők:

                           Földterület megfelelő nagyságú díjazásnál alacsonyabb összeg megfizetése ellenében történt biztosítása

                           A vállalat neve

                           Támogatás-különbözet

                           Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

                           2,1 %

                           Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

                           8,0 %

                           Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

                           2,3 %

                           Henan Yuhua New Material Co., Ltd

                           7,1 %

         10.   A támogatásra vonatkozó következtetés

               (196)

               A Bizottság az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban kiszámította, hogy a vizsgáltba bevont vállalatok kiegyenlíthető támogatásai mekkora összeget tesznek ki támogatási programonként, majd ezeket összeadta, hogy így a vállalat egészére meghatározza a vizsgálati időszak alatti támogatás teljes összegét.

               (197)

               Az alábbiakban feltüntetett összesített támogatáskülönbözetek kiszámításához a Bizottság először a támogatási százalékot, vagyis a támogatási összeg vállalat összforgalmára jutó részét számolta ki. Az így kapott százalékértékkel számolva meghatározta az érintett termék Unióba irányuló, vizsgálati időszak alatti kiviteleihez tartozó támogatást.

               (198)

               A Bizottság ezt követően kiszámította a vizsgálati időszak alatt Unióba exportált érintett termék egy négyzetméterére jutó támogatási összeget, majd ugyanezen exportok egy négyzetméterre vonatkozó CIF-értékének százalékában kifejezte az alábbiakban feltüntetett különbözeteket.

               (199)

               A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány jelezte, hogy a Bizottság nem vette figyelembe a párhuzamos dömpingellenes eljárás során kiszámított dömpingkülönbözeteket, amikor a nyilvánosságra hozatalkor közzétette a támogatás-különbözeteket, és azt állította, hogy a Bizottság csak a kivetendő vám kiszámításánál foglalkozott a „kettős számítás” kérdésével.

               (200)

               A kínai kormány azt kérte, hogy azokban az esetekben, amelyek kapcsán megállapítást nyer, hogy a támogatás dömpinghez vezetett, ez jelenjen meg a különbözet-, illetve a vámszámításokban is.

               (201)

               Minthogy ebben az esetben az intézkedéseknek a kárkülönbözet szab korlátot, egy ilyen jellegű változtatás nem módosítaná a ténylegesen kivetendő vámokat. Ebből kifolyólag a Bizottság nem találta indokoltnak, hogy ezen érvek tartalmi részével foglalkozzon.

                           A vállalat neve

                           Támogatás-különbözet

                           Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

                           3,2 %

                           Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

                           17,1 %

                           Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

                           12,8 %

                           Henan Yuhua New Material Co., Ltd

                           16,7 %

         D.   A KÁR

   1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározása

               (202)

               A vizsgálat megindítását követően nyolc olyan gyártó jelentkezett, amelyek gyártották a hasonló terméket a vizsgálati időszak alatt az Unióban. A Bizottságnak nincs arról tudomása, hogy más uniós gyártó foglalkozott volna a hasonló termék előállításával. A Bizottság ezért úgy tekinti, hogy az említett nyolc gyártó alkotja az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerinti uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).

               (203)

               A vizsgálati időszak alatti uniós össztermelés megállapításához az uniós gazdasági ágazatról rendelkezésre álló valamennyi információt – mint például a panaszos által szolgáltatott információkat, az uniós gazdasági ágazat szövetségétől (Glass for Europe) származó makrogazdasági adatokat, valamint a mintába felvett uniós gyártók által a kérdőívekre adott válaszokat – felhasználták. A mintába felvett uniós gyártók esetében az adatokat összevetették a kérdőívekre adott válaszokkal. Mindezek alapján a becslések szerint az uniós össztermelés hozzávetőleg 21 734 000 négyzetmétert tett ki a vizsgálati időszakban.

               (204)

               A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány rámutatott, hogy a nyilvánosságra hozott dokumentumban a panaszban szereplőktől eltérő adatokat tüntettek fel az uniós gazdasági ágazatról. Érvelése szerint mindez az objektív és hiteles bizonyítékok hiányára utal, és megkérdőjelezi a Bizottság által levont következtetések helyességét.

               (205)

               A panaszban, illetve a nyilvánosságra hozott dokumentumban szereplő adatok közötti, a kínai kormány által megállapított eltérések azzal magyarázhatók, hogy a mintába felvett uniós gyártókkal kapcsolatos valamennyi adatot ellenőrizték a helyszínen, és ha szükséges volt, akkor aktualizálták. Mivel a minta az uniós gazdasági ágazat uniós piac forgalmának 79 %-át képviseli, a Bizottság nem fogadhatja el azt az érvelést, hogy a bizonyítékok, amelyekre a bizottsági következtetések támaszkodtak nem tekinthetők objektív és hiteles alapnak.

         2.   Az érintett uniós piac meghatározása

               (206)

               A mintába felvett uniós gyártók körében nem volt saját felhasználásra irányuló termelés, ezért nem volt szükséges külön elemzést végezni a saját felhasználásról.

         3.   Uniós felhasználás

               (207)

               Az uniós felhasználást az összes uniós gyártó Unión belüli uniós összértékesítésének volumene alapján állapították meg – vagyis e gyártók exportértékesítését nem vették számításba –, majd ehhez hozzáadták a Kínából, illetve más harmadik országokból származó behozatalt. Az uniós felhasználás meghatározásához a panaszos és a Glass for Europe által benyújtott adatokat használták fel, amelyeket lehetőség szerint összevetettek a mintába felvett uniós gyártók kérdőívekre adott válaszaival.

               (208)

               Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

                  1.   táblázat

                  Uniós felhasználás (1 000 m2)

                           2009

                           2010

                           2011

                           Vizsgálati időszak

                           Teljes uniós felhasználás

                           16 596

                           28 239

                           33 993

                           27 412

                              Index

                              100

                              170

                              205

                              165

                              Forrás: Glass for Europe, a panaszos és az uniós gyártók kérdőívekre adott válaszai

               (209)

               A figyelembe vett időszakban az uniós összfelhasználás 65 %-kal nőtt 2009 és 2011 között, de 2011-hez viszonyítva a vizsgálati időszakban csökkent. A 2012. évi felhasználás azonban még mindig jóval meghaladta a 2009. évi adatokat. Ez elsősorban a végtermékek, különösen pedig a napelemmodulok megnövekedett felhasználásával magyarázható (lásd az E.2.3. szakaszt).

         4.   Az érintett országból származó behozatal

   4.1.   Az érintett országból származó támogatott behozatal volumene és piaci részesedése

               (210)

               Az import volumenének és értékének meghatározásához az Eurostat adatait nem lehetett felhasználni, mert a szolárüveget a 7007 19 80 – Más – Rétegelt biztonsági üveg KN-kód alá tartozó termékként importálják az Unióba, és e KN-kód olyan termékeket is magában foglal, amelyek nem képezik a jelenlegi vizsgálat tárgyát. Az import volumenét és értékét a panaszos és a Glass for Europe által szolgáltatott adatok alapján állapították meg. Az érintett országból az Unióba irányuló támogatott behozatal a következőképpen alakult:

                  2.   táblázat

                  A behozatal volumene (1 000 m2) és piaci részesedése

                           2009

                           2010

                           2011

                           Vizsgálati időszak

                           A Kínából származó behozatal volumene (1 000 m2)

                           1 200

                           2 050

                           6 150

                           8 350

                              Index

                              100

                              171

                              513

                              696

                           Piaci részesedés

                           7,2 %

                           7,3 %

                           18,1 %

                           30,5 %

                              Index

                              100

                              100

                              250

                              421

                              Forrás: Glass for Europe és a panasz

               (211)

               A figyelembe vett időszakban az érintett termék Unióba irányuló támogatott behozatalának volumene számottevő, 596 %-os növekedést ért el, aminek következtében jelentős mértékben (7,2 %-ról 30,5 %-ra) bővült az érintett termék Kínából származó behozatalának uniós piaci részesedése.

               (212)

               2012-ig az uniós felhasználás szintén növekedést mutatott. A 2012-es évben, jóllehet az uniós piac szűkült, a kínai exportáló gyártók tovább tudták növelni importjuk összvolumenét.

               (213)

               A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány azzal érvelt, hogy a Bizottság a ténylegesnél jóval magasabb értékeket mutató adatokat használt, és mivel a kínai exportstatisztikák – vitatható módon – a tájékoztató dokumentumban szereplő importvolumennél sokkal kisebb mértékű exportról tanúskodnak a vizsgálati időszak tekintetében, magyarázatot kért arra vonatkozóan, hogy milyen módon történt e volumenek kiszámítása.

               (214)

               A Bizottság először is megjegyzi, hogy a kínai kormány által benyújtott – az edzett üvegek valamennyi típusát lefedő – exportstatisztikák több mint két és félszer alacsonyabb értéket mutatnak, mint az Eurostat teljes ex 7007 19 80 KN-kódra vonatkozó 2012. évi statisztikái. Következésképpen nem tekinthetők kellően megbízhatóknak.

               (215)

               A Bizottság a panaszostól és a Glass for Europe-tól származó adatok felhasználásával végezte el a számításokat. Ezek az adatok szerepelnek a nem bizalmas jellegű aktában. A szóban forgó információkat a Bizottság összevetette a mintába felvett exportáló gyártók és a többi együttműködő exportáló gyártó által szolgáltatott, ellenőrzött adatokkal. Az A.3.3. szakaszban említetteknek megfelelően az együttműködő exportáló gyártók majdnem 100 %-át adták 2012-ben az Unióba irányuló, bejelentett szolárüvegexportnak. A Bizottságnak tehát nincs oka feltételezni, hogy a megállapításai alapjául szolgáló információk tévesek. A kínai kormány ráadásul elmulasztotta bizonyítékokkal alátámasztani állítását.

         4.2.   Az érintett országból származó támogatott behozatal árai és az áralákínálás

               (216)

               Az érintett országból az Unióba irányuló támogatott behozatal átlagárai a következőképpen alakultak:

                  3.   táblázat

                  Importárak (EUR/m2)

                           2009

                           2010

                           2011

                           Vizsgálati időszak

                           Kína

                           6,02

                           6,10

                           4,96

                           4,38

                              Index

                              100

                              101

                              82

                              73

                              Forrás: a panaszos és a kínai exportáló gyártók kérdőívekre adott válaszai

               (217)

               A figyelembe vett időszakban csökkent az érintett termék átlagos importára. Az átlagos importár 27,2 %-kal, a 2009-es 6,02 EUR/m2-ről a vizsgálati időszakban 4,38 EUR/m2-re csökkent.

               (218)

               A vizsgálati időszakra jellemző áralákínálás mértékének megállapítása céljából a mintába felvett uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási ár gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát összehasonlították a mintába felvett kínai gyártóknak az Unió piacán első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagárával, amelyet CIF-paritás alapján állapítottak meg és felfelé kiigazítottak, mégpedig a vámkezelés, anyagmozgatási és rakodási költségek tekintetében 0,40 EUR/m2-rel, illetve 3 %-os importvámmal. Az említett kiigazítások – termékkódtól függően – 7 % és 15 % közötti, súlyozott átlagot számítva 11 %-os árnövekedést eredményeznek.

               (219)

               Az árakat a kereskedelem azonos szintjén történt tranzakciókat vizsgálva terméktípusonként, az adatokat szükség esetén az előző preambulumbekezdésben foglaltak szerint kiigazítva, az engedmények és a visszatérítések levonását követően hasonlították össze. Az összehasonlítás – a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában kifejezve – kimutatta, hogy az érintett termék támogatott behozatala súlyozott átlagban, és vállalatonként meghatározva 10,6 % és 26,7 % között kínál alá a mintába felvett uniós gyártók által alkalmazott áraknak.

         5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

               (220)

               A támogatott import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 8. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező és mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

               (221)

               Ahogyan az már az A.3.2. szakaszban kifejtésre került, az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár vizsgálatára mintavételt alkalmaztak.

               (222)

               A kár elemzése céljából a Bizottság szétválasztotta a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A figyelembe vett időszak makrogazdasági mutatóit a Bizottság a Glass for Europe-tól és a panaszostól kapott, az uniós gyártók teljes körét lefedő adatok alapján elemezte. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók kérdőívekre adott válaszai alapján elemezte.

               (223)

               A jelenlegi vizsgálathoz az alábbi makrogazdasági mutatókat elemezték: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a támogatáskülönbözet nagysága, valamint a gazdasági ágazat felépülése a korábbi támogatás hatása alól.

               (224)

               Az elemzésbe bevont mikrogazdasági mutatók: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

               (225)

               Az egyik exportáló gyártó szerint a Bizottság nem az alaprendelet 8. cikkének (1) és (4) bekezdésével összhangban végezte el a kárelemzést, mert két különálló, és állítólag egymásnak ellentmondó adatcsoport – vagyis a makro- és mikrogazdasági kármutatók – alapján elemezte a kárt. Kifejtette továbbá, hogy az elemzés két adatcsoportra visszavezethető állítólagos következetlensége komoly aggályokat vet fel a károkozásról kialakított általános kép helyességével, méltányosságával és tárgyilagosságával kapcsolatban.

               (226)

               Ugyanezen fél több olyan korábbi vizsgálatot is megemlített, amelyek esetében a különböző adatcsoportok makro-, vagy mikroadatként történő meghatározásakor az uniós intézmények állítólag nem következetesen jártak el.

               (227)

               A Bizottság ezt az állítást nem fogadhatja el. A mintavétellel járó esetekben ez a módszer alkalmazandó az uniós gazdasági ágazat helyzetének elemzésére, illetve annak érdekében, hogy ne kizárólag a mintára, hanem az uniós gazdasági ágazat egészére jellemző tendenciákat is figyelembe vegyék. Az elemzés az alaprendelet 8. cikke (4) bekezdésében előírt valamennyi tényezőt megvizsgálta. A kárra vonatkozó következtetés levonásához szintén az összes szóban forgó tényezőt mérlegelték. Következésképpen a kárelemzést az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésével és 8. cikke (4) bekezdésével összhangban végezték el.

         6.   Makrogazdasági mutatók

   6.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

               (228)

               A figyelembe vett időszak során a teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:

                  4.   táblázat

                  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

                           2009

                           2010

                           2011

                           Vizsgálati időszak

                           Termelési kapacitás (1 000 m2)

                           39 000

                           44 611

                           48 511

                           54 615

                              2009-es index

                              100

                              114

                              124

                              140

                           Termelési volumen (1 000 m2)

                           17 540

                           29 245

                           31 245

                           21 734

                              Index

                              100

                              167

                              178

                              124

                           Kapacitáskihasználás

                           45 %

                           66 %

                           64 %

                           40 %

                              Index

                              100

                              146

                              143

                              88

                              Forrás: a panaszos és az uniós gyártók kérdőívekre adott válasza

               (229)

               A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelése a felhasználással párhuzamosan nőtt. Az uniós gazdasági ágazat már a figyelembe vett időszak elején termelési többletkapacitással rendelkezett. A gyorsütemben növekvő uniós felhasználás miatt ez a többletkapacitás 2011-ig csökkenést mutatott, ami azzal magyarázható, hogy az – ugyan bővülő – uniós termelési kapacitás az uniós felhasználásnál lassabb ütemben nőtt. A termelési kapacitás 2012-ben tovább növekedett, az uniós felhasználás viszont csökkent. A termelés 2009-től 2011-ig nőtt, majd a vizsgálati időszakban 30 %-kal visszaesett. Meglévő kapacitása jóvoltából az uniós gazdasági ágazat képes volt a gyors termelésbővítésre annak érdekében, hogy ki tudja elégíteni az uniós kereslet 2011-ig tartó erőteljes növekedését. A 2009-től 2011-ig tartó növekedésre reagálva az uniós gazdasági ágazat ezzel egy időben további kapacitásokat épített ki, amelyeknek egy részét csak a vizsgálati időszak alatt vonta be a termelésbe. Ez azzal járt, hogy a korábbi évekhez képest a kapacitáskihasználás a vizsgálati időszak alatt hirtelen visszaesett.

               (230)

               Jóllehet a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat a felhasználás növekedésére reagálva bővítette kapacitását, az uniós gazdasági ágazat termelése a felhasználásnál kisebb mértékű növekedést mutatott és a kapacitáskihasználás a figyelembe vett időszak első három évében tapasztalt jelentős növekedést követően a vizsgálati időszakban csökkent, ami egybeesett az érintett országból származó támogatott behozatal piaci részesedésének növekedésével, valamint azzal a tisztességtelen versenyhelyzettel, amellyel az uniós gazdasági ágazat főbb felhasználói ügyfélkörének a napelemmodulok piacán szembesülnie kellett az ezen a piacon szintén megjelent kínai dömping, illetve támogatásnyújtás miatt.

         6.2.   Az értékesítések volumene és a piaci részesedés

               (231)

               A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

                  5.   táblázat

                  Értékesítési volumen és piaci részesedés

                           2009

                           2010

                           2011

                           Vizsgálati időszak

                           Értékesítési volumen (1 000 m2)

                           14 696

                           25 303

                           26 556

                           18 039

                              Index

                              100

                              172

                              181

                              123

                           Piaci részesedés

                           88,6 %

                           89,6 %

                           78,1 %

                           65,8 %

                              Index

                              100

                              101

                              88

                              74

                              Forrás: Glass for Europe, a panaszos és az uniós gyártók kérdőívekre adott válaszai

               (232)

               A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 22,7 %-kal nőtt. Az uniós felhasználás 65 %-os növekedése mellett azonban ez az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének a 2009-es 88,6 %-ról a vizsgálati időszakban 65,8 %-ra történt – vagyis a figyelembe vett időszak alatti 25,7 %-os – csökkenésében jelent meg. Az uniós gazdasági ágazat értékesítése az érintett országból származó támogatott behozatalnál jóval kisebb mértékben nőtt. Az uniós gyártók tehát nem tudták teljes mértékben kihasználni a bővülő felhasználást, és ennek következtében csökkent piaci részesedésük a figyelembe vett időszak alatt.

         6.3.   Növekedés

               (233)

               Az uniós gazdasági ágazat növekedése az ágazat volumenmutatóinak – így a termelés, értékesítés és piaci részesedés – a felhasználás változásával történő összevetésével határozható meg. A felhasználásnak a figyelembe vett időszak alatt tapasztalt növekedése ellenére az uniós gyártók piaci részesedése nem bővült a felhasználással azonos mértékben. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Ugyanezen időszakban a Kínából származó import piaci részesedése 321 %-kal nőtt. Az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt képes a piac bővülésével arányosan nőni, összességében kedvezőtlen hatást gyakorolt gazdasági helyzetére.

         6.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

               (234)

               A figyelembe vett időszakban a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

                  6.   táblázat

                  Foglalkoztatás és termelékenység

                           2009

                           2010

                           2011

                           Vizsgálati időszak

                           Foglalkoztatás – teljes munkaidős egyenértékben (FTE)

                           565

                           792

                           932

                           857

                              Index

                              100

                              140

                              165

                              152

                           Termelékenység (1 000 m2/FTE)

                           31

                           37

                           34

                           25

                              Index

                              100

                              119

                              108

                              82

                              Forrás: a panaszos és az uniós gyártók kérdőívekre adott válasza

               (235)

               A foglalkoztatás összességében 52 %-kal nőtt 2009 és a vizsgálati időszak között. A növekedés azonban a 2011-ig tartó időszakban jelentkezett, amikor 932 teljes munkaidős egyenértéknél elérte csúcsát, és amelyet követően 857 teljes munkaidős egyenértékre csökkent a vizsgálati időszakban. A 2009. évhez képest a termelékenység csupán kismértékű növekedést mutatott 2010-ben és 2011-ben. Ez részben azzal magyarázható, hogy a hasonló termék gyártása nagymértékben automatizált és nem igényel nagy létszámú személyzetet. A vizsgálati időszakban azonban 24,4 %-kal visszaesett 2011-hez képest, aminek hátterében az állt, hogy a termelés ugyanezen időszakban mintegy 30 %-kal csökkent, ez pedig kedvezőtlen hatást gyakorolt a kapacitáskihasználásra.

               (236)

               A foglalkoztatás tehát a hasonló termék vizsgálati időszak alatti uniós termelésében megmutatkozó tendencia következtében csökkent a vizsgálati időszakban.

         6.5.   A támogatáskülönbözet nagysága és felépülés a korábbi támogatás hatása alól

               (237)

               Valamennyi támogatáskülönbözet lényegesen meghaladja a de minimis szintet. Figyelembe véve az érintett országból származó behozatal volumenét és árait, a tényleges támogatáskülönbözetek mértékének uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása jelentősnek tekinthető.

               (238)

               Mivel az érintett termékkel kapcsolatban ez az első szubvencióellenes vizsgálat, a korábbi támogatásból való felépülés nem képezi az értékelés tárgyát.

         7.   Mikrogazdasági mutatók

               (239)

               Ahogy az már az előzőekben is szerepelt, a mikrogazdasági mutatók elemzéséhez a mintába felvett uniós gyártók kitöltött kérdőívei szolgálnak alapul. A mintába felvett uniós gyártók többsége 2009-ben hajtotta végre az induló beruházásokat és kezdte meg a hasonló termék gyártását. Bár a mintába felvett uniós gyártók többsége már korábban is az üvegiparban tevékenykedett, egyikük sem tekinthetett el a kifejezetten a szolárüveg gyártását szolgáló infrastruktúra kiépítésére irányuló beruházásoktól, minthogy ez a tevékenység teljesen független a közönséges üveg gyártási eljárásától abból adódóan, hogy jelentős eltérések tapasztalhatók az üveg tisztasága, vastartalma, valamint általános minősége tekintetében. Emellett, az üveget meg kell edzeni, míg a közönséges üveget nem. Végezetül pedig, az üveget bevonattal látják el. Az alábbiakban elemzett valamennyi mutatóra tehát meghatározó hatást gyakorolt az említett 2009-es évi induló szakasz. Annak érdekében, hogy a tendenciák a mintába felvett vállalatok induló szakaszának torzító hatása nélkül kerüljenek bemutatásra, az indexeket a 2010. évtől kezdődően is kifejezték.

         7.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

               (240)

               A mintába felvett uniós gyártók független vevőknek történő, Unión belüli értékesítéskor alkalmazott eladási átlagárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

                  7.   táblázat

                  Átlagos eladási árak az Unióban

                           2009

                           2010

                           2011

                           Vizsgálati időszak

                           Átlagos eladási egységár az uniós piacon (EUR/m2)

                           10,64

                           9,07

                           8,91

                           8,20

                              2009-es index

                              100

                              85

                              84

                              77

                              2010-es index

                              117

                              100

                              98

                              90

                           Termelési egységköltség (EUR/m2)

                           13,13

                           8,38

                           8,44

                           9,34

                              2009-es index

                              100

                              64

                              64

                              71

                              2010-es index

                              157

                              100

                              101

                              112

                              Forrás: az uniós gyártók kérdőívekre adott válaszai

               (241)

               Az értékesítési egységárak a figyelembe vett időszak egésze alatt folyamatosan csökkentek, de a vizsgálati időszakban különösen nagymértékű – 2011-hez képest 7,9 %-os, 2010-hez képest 9,5 %-os, 2009-hez képest 23 %-os – csökkenés volt tapasztalható. Az uniós gyártók értékesítési árai tekintetében tapasztalt csökkenés lassabb volt az érintett országból importált termékek értékesítési árai kapcsán megfigyelt tendenciához képest. 2011 és 2012 között például a kínai árak 11 %-kal, míg ugyanezen időszak alatt az uniós árak 8 %-kal csökkentek.

               (242)

               Az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési egységára és a kínai import árai közötti jelentős különbség ellenére, a terméktípusonkénti összehasonlításon alapuló tényleges alákínálás mértéke jóval alacsonyabb – vagyis a vizsgálati időszakban 10,6 % és 26,7 % közötti – értéket mutatott, ahogy az a D.4.2. szakaszban is szerepel. Ennek oka, hogy a mintába felvett kínai exportáló gyártók nem exportálták az uniós gazdasági ágazat által előállított valamennyi terméktípust.

               (243)

               A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság nem vette figyelembe a kínai exportáló gyártók által exportált, illetve az uniós gyártók által értékesített terméktípusok közötti különbséget a kínai átlagárak meghatározásakor. Az arra a tényre való hivatkozás, hogy számottevő különbség állt fenn az uniós gazdasági ágazat átlagos eladási ára és a kínai exportáló gyártók átlagos eladási ára között, állítólag a tényállás torz bemutatásához vezetett az uniós eladási árak és a kínai importárak közötti különbség miatt.

               (244)

               A fentieknek megfelelően a Bizottság az áralákínálás meghatározásához részletes, terméktípusonkénti összehasonlítást végzett, amely kétségkívül részét képezi a kárelemzésnek. Egyértelműen jelezte a különbségek okát is, vagyis hogy a kínai exportáló gyártók nem gyártották az uniós gazdasági ágazat által előállított valamennyi terméktípust. Nem lehet tehát azzal érvelni, hogy a Bizottság félrevezető módon és elferdítve mutatta volna be a tényeket.

               (245)

               A termelési egységköltség 2011 és a vizsgálati időszak között több mint 10 %-kal nőtt, míg 2010 és 2011 között lényegében változatlan szinten maradt. 2009 és 2011 között a termelési költségek lényegében az eladási árak alakulásának tendenciáját követték. A termelési egységköltség 2012. évi növekedése a gyártási volumen csökkenéséből adódott.

               (246)

               A kínai kormány azt is állította, hogy az átlagos eladási egységár figyelembe vett időszak alatti csökkenése – több más tényező mellett – a gyártási hatékonyság tekintetében elért eredményekre vezethető vissza. Emellett a termelési egységköltség 2012-ben tapasztalt növekedését nyilvánvalóan nem a termelés volumenének csökkenése váltotta ki, hanem a termelési kapacitás növekedése.

               (247)

               A hatékonyság 2009–2011 közötti növekedése valóban mérsékelte a termelési egységköltséget és ezáltal hozzájárult az eladási egységár csökkenéséhez. A Bizottság azonban megállapította, hogy az eladási átlagár jóval az átlagos termelési egységköltség alá csökkent a vizsgálati időszak alatt, és így mindössze ez utóbbinak 88 %-át fedezte. A mintába felvett vállalatok termelési kapacitásának bővülése ugyanakkor nem válthatta ki termelési egységköltségük növekedését. Gyártási kapacitásuk valójában mindössze 2,6 %-kal nőtt 2011 és 2012 között, míg átlagos termelési egységköltségük 10,6 %-os növekedést mutatott ugyanezen időszak alatt. Következésképpen ezeket az állításokat elutasították.

         7.2.   Munkaerőköltségek

               (248)

               A mintába felvett uniós gyártók átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

                  8.   táblázat

                  Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség

                           2009

                           2010

                           2011

                           Vizsgálati időszak

                           Munkavállalónkénti átlagos költség (EUR)

                           45 232

                           44 503

                           48 288

                           50 615

                              2009-es index

                              100

                              98

                              107

                              112

                              2010-es index

                              102

                              100

                              109

                              114

                              Forrás: az uniós gyártók kérdőívekre adott válaszai

               (249)

               A munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség 2009 és a vizsgálati időszak között folyamatosan, összességében 12 %-kal nőtt. 2011 és a vizsgálati időszak között azonban jelentősebb – 4,8 %-os – növekedés volt tapasztalható. A munkaerőköltség össznövekedése részben azokkal a költségekkel magyarázható, amelyek a gyártás 2011 és a vizsgálati időszak közötti szüneteltetése kapcsán merültek fel néhány uniós gyártónál. Másképpen fogalmazva: jóllehet nem történt tényleges munkavégzés, e gyártóknak akkor is ki kellett fizetniük alkalmazottaikat.

         7.3.   Készletek

               (250)

               A mintába felvett uniós gyártók készleteinek szintje a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

                  9.   táblázat

                  Készletek

                           2009

                           2010

                           2011

                           Vizsgálati időszak

                           Zárókészletek (1 000 m2)

                           1 540

                           1 875

                           1 657

                           1 778

                              2009-es index

                              100

                              122

                              108

                              115

                              2010-es index

                              82

                              100

                              88

                              95

                              Forrás: az uniós gyártók kérdőívekre adott válaszai

               (251)

               A készletek 2011 és a vizsgálati időszak között 7,3 %-kal, 2009 és a vizsgálati időszak között 15 %-kal növekedtek, míg 2010 és 2011 között 11,6 %-kal csökkentek.

               (252)

               A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány azt állította, hogy a készletekkel kapcsolatos tendenciák irrelevánsak, mivel a készletek abszolút és relatív növekedése egyaránt rendkívül alacsony volt.

               (253)

               Az árváltozásokból adódóan a gyártóknak nem éri meg jelentős készleteket felhalmozni, hiszen azok értéke gyorsan csökken. Az uniós gyártók éppen ezért feltehetően korlátozott készleteket tartanak a hasonló termékből. A hasonló termék készletszintjének 2011 és vizsgálati időszak közötti – igaz viszonylag szerény mértékű – emelkedése tehát fontos mutatónak minősül annak megállapításakor, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte-e. Az abszolút mértéket tekintve jelentősnek számító 2010. évi készletállományt annak fényében kell értelmezni, hogy a szóban forgó évben az értékesítések jóval magasabb szintet értek el, mint a vizsgálati időszakban.

         7.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

               (254)

               A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és a beruházások megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                  10.   táblázat

                  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése

                           2009

                           2010

                           2011

                           Vizsgálati időszak

                           Jövedelmezőség

                           –20,3 %

                           8,3 %

                           8,2 %

                           –14,5 %

                              2009-es index

                              100

                              241

                              240

                              129

                              2010-es index

                              – 244

                              100

                              99

                              – 174

                           Pénzforgalom (1 000 EUR)

                           –21 550

                           29 574

                           33 425

                           6 200

                              2009-es index

                              100

                              337

                              355

                              229

                              2010-es index

                              –73

                              100

                              113

                              21

                           Beruházások (1 000 EUR)

                           46 087

                           18 230

                           7 633

                           10 712

                              2009-es index

                              100

                              40

                              17

                              23

                              2010-es index

                              253

                              100

                              42

                              59

                           Beruházások megtérülése

                           –6,9 %

                           9,6 %

                           13,3 %

                           –11,5 %

                              2009-es index

                              100

                              339

                              393

                              66

                              2010-es index

                              –72

                              100

                              139

                              – 120

                              Forrás: az uniós gyártók kérdőívekre adott válasza

               (255)

               A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségében kifejezve állapították meg, a vonatkozó forgalom százalékában.

               (256)

               2009-ben a legtöbb mintába felvett uniós gyártó veszteséget volt kénytelen elkönyvelni, ami – a D.7. szakaszban ismertetetteknek megfelelően – elsősorban azzal magyarázható, hogy ekkor vette kezdetét a hasonló termék gyártása. 2010-ben az átlagos nyereség már elérte a 8,31 %-ot. A jövedelmezőség ezt követően 2011-ben, amikor a támogatott import növekedni kezdett, enyhén visszaesett. Végezetül az iparág jelentős veszteséget – 2011-hez képest 276,6 %-os visszaesést – szenvedett el a vizsgálati időszakban.

               (257)

               A nettó pénzforgalom – amely a mintába felvett uniós gyártóknak tevékenységeik önfinanszírozására való képességét mutatja – 2011 és a vizsgálati időszak között számottevő mértékben, 81 %-kal esett vissza. 2010-től kezdődően folyamatosan növekedett, összességében pedig a figyelembe vett időszakban nőtt.

               (258)

               A beruházások megtérülését a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában meghatározott nyereségeként fejezték ki.

               (259)

               A 10. táblázat alapján a beruházások a 2009. évi induló szakaszt követően, amely időszakban az iparág jelentős beruházásokat hajtott végre a hasonló termék kapcsán, 2009 és 2011 között folyamatosan csökkentek, majd a vizsgálati időszak alatt növekedtek. A vizsgálati időszakban azonban a beruházások a 2009. évhez képest alacsony szinten maradtak. A vizsgálati időszak során elsősorban a K+F-hez, illetve a gyártási technológia és folyamat hatékonyságának fokozását célzó fejlesztésekhez és karbantartásokhoz kapcsolódó beruházásokat hajtottak végre. Az iparág beruházásai különösen azokat az új terméktípusokat érintették, amelyeket ez időszak alatt nem importáltak Kínából, és amelyek kutatás- és innovációigényes termékek.

               (260)

               A beruházások megtérülése ezzel szemben 34 %-kal csökkent 2009 és 2012 között. Annak ellenére, hogy a vizsgálati időszak előtt folyamatos – vagyis 2009 és 2011 között 293 %-os – növekedés volt mérhető, a vizsgálati időszakban a 2011. évhez képest 186 %-os csökkenés tapasztalható. A 2012. évi visszaesés logikus következménye annak, hogy az uniós gazdasági ágazat a vizsgálati időszakban veszteséget volt kénytelen elkönyvelni.

               (261)

               A tőkebevonási képességről megállapítást nyert, hogy a hasonló termék tekintetében az uniós gazdasági ágazat pénztermelő képessége egyre romlott, ami az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének gyengüléséhez vezetett.

         8.   A kárra vonatkozó következtetés

               (262)

               Az uniós gazdasági ágazat helyzetének elemzése a legtöbb kármutató tekintetében egyértelműen negatív tendenciát mutat. Az általánosságban növekvő felhasználás mellett az össztermelés nőtt a figyelembe vett időszakban. Annak ellenére, hogy az értékesítés volumene növekedett, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszakban csökkent a felhasználás ugyanezen időszakban bekövetkezett nagyobb mértékű növekedése miatt. A figyelembe vett időszakban az átlagos eladási ár meredeken esett, kedvezőtlen hatást gyakorolva valamennyi pénzügyi teljesítménymutatóra, így például a jövedelmezőségre, a pénzforgalomra, a beruházások megtérülésére és a tőkebevonási képességre.

               (263)

               A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési összvolumene nőtt. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének emelkedését azonban az átlagos eladási ár és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének jelentős mértékű csökkenése kísérte.

               (264)

               A fentiek fényében a vizsgálat megerősítette, hogy az uniós gazdasági ágazat eladási árai a vizsgálati időszakban nem érték el az ágazat előállítási költségeit, ami kedvezőtlen hatást gyakorolt az Uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére, amely a vizsgálati időszakban erősen negatív szintre csökkent.

               (265)

               A kapacitás ugyanakkor kedvezően alakult 2009 és a vizsgálati időszak között. Emellett a beruházások a 2009 és a vizsgálati időszak közötti csökkenés ellenére 2011 és a vizsgálati időszak között növekedtek. Ennek hátterében a D.7.4. szakaszban már ismertetett tény áll: a mintába felvett vállalatok nem hagytak fel a hasonló termékhez kapcsolódó beruházásokkal, amelyek keretében többek között olyan terméktípusokra összpontosítottak, amelyek piaci szegmensében még nem jelent meg az érintett országból származó export, illetve amely típusok kutatás- és innovációigényesek. Kétségtelen azonban, hogy állandó költségeinek jobb megoszlása és a méretgazdaságosság megvalósítása érdekében az uniós gazdasági ágazatnak képesnek kell lennie arra, hogy az alapvetőbb (jelenleg a Kínából származó támogatott behozatallal versenyző) terméktípusokat is nagy volumenben tudja előállítani, illetve értékesíteni.

               (266)

               A nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság értékelése ellentmondást tartalmaz, mivel egyfelől azt állítja, hogy elsősorban K+F jellegű beruházásokat hajtottak végre, másfelől pedig azzal érvel, hogy a keresletnövekedésre készülve került sor kapacitásbővítésre a vizsgálati időszak alatt. Ezek azonban nem egymásnak ellentmondó, hanem egymást kiegészítő állítások: az új terméktípusokra irányuló, azonos időszakban végrehajtott beruházások szükségszerűen kapacitásbővüléssel járnak. Bár az ilyen jellegű beruházások valóban növelik az uniós gazdasági ágazat költségeit, lényeges jelzésként is szolgálnak arra vonatkozóan, hogy az iparág minden tőle telhetőt megtesz versenyképességének megtartása érdekében.

               (267)

               Levonható tehát a következtetés, hogy amellett, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett el a vizsgálati időszakban, aktívan törekedett arra, hogy az érintett országból még nem importált innovatív termékek fejlesztésével csökkentse az érintett termék támogatott behozatalával szembeni kiszolgáltatottságát.

               (268)

               A fentiek figyelembevételével megállapítást nyer, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 8. cikkének (5) bekezdése értelmében.

         E.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

               (269)

               Az alaprendelet 8. cikkének (6) és (7) bekezdése értelmében megvizsgálták, hogy az érintett országból származó támogatott behozatal okozott-e olyan mértékű kárt az uniós gazdasági ágazatnak, amely jelentős kárnak minősíthető. A támogatott behozatalon kívül megvizsgáltak más ismert, az uniós gazdasági ágazatnak ugyanezen időszakban adott esetben kárt okozó tényezőket is, annak elkerülése érdekében, hogy a szóban forgó egyéb tényezők által okozott esetleges károkat a támogatott behozatalnak tulajdonítsák.

         1.   A támogatott behozatal hatása

               (270)

               A vizsgálat kimutatta, hogy a figyelembe vett időszak alatt nőtt a támogatott import: a volumen tekintetében 596 %-os növekedés, míg piaci részesedés tekintetében 366 %-os bővülés volt tapasztalható. Megerősítést nyert tehát, hogy az érintett termék behozatalának mind a volumene, mind pedig a piaci részesedése számottevően nőtt a figyelembe vett időszakban. A támogatott behozatal növekedése és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenése egyértelmű időbeli egybeesést mutat. Másképpen fogalmazva: a behozatal az uniós piacnál jóval gyorsabb ütemben nőtt, és az uniós gyártók a kínai importtal szemben veszítettek piaci részesedésükből. A vizsgálat azt is megállapította, hogy – amint az a D.4.2. szakaszban is említésre került – a támogatott behozatal a vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat árai alá kínált.

               (271)

               A vizsgálat kimutatta, hogy a figyelembe vett időszak során a támogatott behozatal árai 27,2 %-kal csökkentek, és így még nagyobb különbségek alakultak ki az uniós gyártók, illetve az exportáló gyártók által alkalmazott árak között. Az uniós gazdasági ágazat ilyen jelentős árnyomás mellett komoly erőfeszítéseket tett előállítási költségeinek csökkentésére. Ezen erőfeszítések ellenére a kínai behozatali árak kivételesen alacsony szintje arra kényszerítette az uniós gazdasági ágazatot, hogy eladási árait tovább – veszteséggel járó – szintre csökkentse. A 2009. évi induló szakaszt követően az uniós gyártók 2010-ben és 2011-ben stabil nyereségszintet értek el. A vizsgálati időszakban viszont az uniós gyártók jelentős veszteséget könyveltek el.

               (272)

               A nyilvánosságra hozatalt követően több érdekelt fél is vitatta a Bizottság azon megállapítását, mely szerint okozati összefüggés áll fenn az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár és a Kínából származó támogatott behozatal között. Állításuk szerint a kár és az érintett országból származó behozatal növekedése között nem volt időbeli egybeesés. Ez annak a ténynek tudható be, hogy a Kínából származó behozatal 2009 és 2011 között nőtt számottevő mértékben. Ezenkívül a kínai import átlagára 2011-ben 4,96 EUR/m2 volt, amely megközelíti a 2012. évi (4,38 EUR/m2-es) árat.

               (273)

               Ugyanezen felek azt állították, hogy az a következtetés, amely szerint a 2012. évi kínai importnak tudható be az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár, ellentmond azoknak a megállapításoknak, hogy a kínai import a megelőző évben állítólag annak ellenére nem fejtett ki kedvezőtlen hatást, hogy nagyon hasonló volt az import átlagára.

               (274)

               A felek továbbá azt állították, hogy az elszenvedett jelentős kár és a támogatott kínai behozatal időbeli egybeesését a teljes – vagyis 2009-től a vizsgálati időszak végéig tartó – figyelembe vett időszak tekintetében nem lehet az ezalatt az időszak alatt jelentkezett közbenső tendenciák mérlegelése nélkül vizsgálni.

               (275)

               A figyelembe vett időszak kezdetétől a vizsgálati időszak végéig a behozatal 596 %-kal nőtt, piaci részesedése pedig 321 %-kal bővült. Az importárak 27,2 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszak alatt.

               (276)

               Helytálló a megállapítás, mely szerint az uniós gazdasági ágazat 2011. évi haszonkulcsa annak ellenére alig maradt el a 2010-ben elért szinttől, hogy a kínai import már 2011-ben jelentős mértékben nőtt. Mindazonáltal az uniós szolárüveg-felhasználás 2011-ben számottevően – vagyis 2010 és 2011 között 20,4 %-kal – nőtt, míg a Kínából származó behozatal ugyanezen időszak alatt 150 %-kal bővült. A vizsgálati időszakban amíg a felhasználás valóban valamivel több mint 19 %-kal visszaesett, a kínai import volumene több mint 35 %-os további növekedést ért el. Ez egyértelműen bizonyítja, hogy az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban elszenvedett jelentős kár és a támogatott kínai behozatal erőteljes növekedése azonos időszakban jelentkezett. Emellett természetesen időbe telik, amíg az uniós gyártókat elérik a támogatott import növekedésének kedvezőtlen hatásai (mint például az ügyfelek elpártolása, a veszteségtermelés, a beruházások megtérülésének, illetve a pénzforgalom csökkenése stb.). Ezért az állítást elutasítják.

               (277)

               A Bizottság a figyelembe vett időszakbeli közbenső tendenciákat is elemezte. Az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat 2011-ben még annak ellenére nyereségesen működött, hogy a kínai import ekkor már növekedést mutatott; nem cáfolja meg a következtetést, amely szerint a vizsgálati időszak tekintetében időbeli egybeesés állapítható meg az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és a támogatott kínai import folyamatos növekedése között.

               (278)

               A vizsgálati időszakban a felhasználás valamivel több mint 19 %-os visszaesése ellenére a kínai exportáló gyártók:

                           a)

                           2011-hez képest 12,4 százalékponttal növelték piaci részesedésüket, míg az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 12,3 százalékponttal csökkent;

                           b)

                           több mint 35 %-kal növelték a kínai import volumenét, miközben az uniós gazdasági ágazat értékesítése 32 %-kal csökkent; valamint

                           c)

                           több mint 10 %-kal tovább csökkentették a már eleve rendkívül alacsony exportáraikat és akár 26,7 %-kal is az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáltak, ami hozzájárult az uniós gazdasági ágazat vizsgálati időszak alatti veszteséges működéséhez.

               (279)

               A fenti elemzés alapján a Bizottság megállapítja, hogy a támogatott behozatal, valamint annak a piaci részesedés tekintetében elért jelentős, a folyamatosan az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árak melletti növekedése okozta az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt.

         2.   Az egyéb tényezők hatásai

   2.1.   Harmadik országokból származó behozatal

               (280)

               Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

                  11.   táblázat

                  Harmadik országokból származó behozatal (1 000 m2)

                           Harmadik országok

                           2009

                           2010

                           2011

                           Vizsgálati időszak

                           Volumen (m2)

                           700

                           886

                           1 287

                           1 023

                              Index

                              100

                              127

                              184

                              146

                           Piaci részesedés

                           4,2 %

                           3,1 %

                           3,8 %

                           3,7 %

                              Index

                              100

                              74

                              90

                              88

                           Átlagár (EUR/m2)

                           10,50

                           10,09

                           9,60

                           8,40

                              Index

                              100

                              96

                              91

                              80

                              Forrás: Glass for Europe és a panasz

               (281)

               Az egyéb harmadik országokból származó import volumene 46 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, összhangban az uniós felhasználás növekedésével. Ezen import piaci részesedése 2011-hez képest (3,7 %) kismértékben csökkent a vizsgálati időszakban, de a figyelembe vett időszakot tekintve összességében stabil maradt. Kína után Törökország a második legnagyobb exportőr, a harmadik helyen pedig India következik.

               (282)

               Az összes harmadik országból származó importról rendelkezésre álló adatokból kitűnik, hogy az átlagos importár magasabb volt a kínai átlagos importárnál. Ugyanez érvényes az érintett termék egyes típusainak egységáraira is. Másfelől azonban a harmadik országok átlagos importára hasonló, vagy magasabb szintű volt az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott árak átlagánál.

               (283)

               Tekintettel a harmadik országokból származó behozatal alacsony összvolumenére, piaci részesedésére, valamint árszínvonalára, a Bizottság megállapítja, hogy a harmadik országokból érkező behozatal nem befolyásolhatta a támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.

         2.2.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

               (284)

               A mintába felvett uniós gyártók exportvolumene a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

                  12.   táblázat

                  A mintába felvett uniós gyártók exportteljesítménye

                           2009

                           2010

                           2011

                           Vizsgálati időszak

                           Exportértékesítések értéke (1 000 EUR)

                           19 313

                           19 814

                           27 419

                           7 001

                              Index

                              100

                              103

                              142

                              36

                           Exportértékesítések volumene (1 000 m2)

                           1 460

                           1 713

                           2 708

                           760

                              Index

                              100

                              117

                              185

                              52

                           Átlagár (EUR/m2)

                           13,22

                           11,56

                           10,12

                           9,21

                              Index

                              100

                              87

                              77

                              70

                              Forrás: az uniós gyártók kérdőívekre adott válasza

               (285)

               A mintába felvett uniós gyártók exportértékesítése 2009 és 2011 között nőtt, a vizsgálati időszakban azonban az értékesítések értéke 74 %-kal, volumene pedig 71,9 %-kal hirtelen visszaesett. A mintába felvett kínai exportőrök válaszai alapján úgy tűnik, hogy ennek hátterében az uniós gazdasági ágazat főbb exportpiacaira (nevezetesen az Egyesült Államokba és Kanadába) irányuló kínai export rendkívül alacsony ára áll.

               (286)

               A mintába felvett uniós gyártók értékesítési összvolumenén belül az exportértékesítések 2009-ben (az induló szakaszban) 20 %-ot, 2010-ben 11 %-ot, a csúcsévnek számító 2011-es évben pedig mindössze 14 %-ot tettek ki. 2012-ben további, 5 %-os szintre történő csökkenés volt tapasztalható.

               (287)

               Az uniós gazdasági ágazat fő piacát nem a harmadik országbeli, hanem a világ egyik legnagyobbjának számító uniós piac jelenti. Emellett a szolárüveg viszonylag nagy súlyú és törékeny termék, így a távolabbi pontokra történő szállítása (a törés és korrózió miatt) járulékos költségekkel jár. A vizsgálat azt is megerősítette, hogy a gyengébb exportteljesítmény elsősorban annak tudható be, hogy az olcsó kínai exporttal a harmadik országok piacain is fel kellett venni a versenyt. Emiatt a Bizottság nem vonhatja le azt a következtetést, hogy a mintába felvett uniós gyártók gyengébb exportteljesítménye befolyásolja a támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.

               (288)

               A nyilvánosságra hozatalt követően számos fél megkérdőjelezte azokat a bizottsági megállapításokat, amelyek szerint a mintába felvett uniós gyártók exportértékesítésének vizsgálati időszak alatti visszaesését legnagyobb valószínűséggel az uniós gazdasági ágazat főbb exportpiacaira (nevezetesen az Egyesült Államokba és Kanadába) irányuló rendkívül alacsony árú kínai export váltotta ki. Meglátásuk szerint ez megalapozatlan következtetés, hiszen Kína már 2011-ben is exportált, és így nincs magyarázat arra, hogy az export hatása miért csak 2012-ben jelentkezett. Azt állították továbbá, hogy az alacsony exportértékesítési eredmény valódi oka az, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt versenyképes, és nem tudott versenyben maradni amikor a világpiaci árak csökkentek. Mindezek alapján a felek szerint megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat exportértékesítésének vizsgálati időszak alatti visszaesése tovább növelte az elszenvedett kárt.

               (289)

               A Bizottság az alábbiakban ismertetett indokok alapján elutasítja ezeket az állításokat. Továbbra is az uniós, nem pedig a harmadik országok piacai jelentik az uniós gazdasági ágazat fő piacát. Emellett, a távolabbi pontokra történő szállítások kapcsán (a törés és a korrózió miatt) felmerülő járulékos költségek kizárólag abban az esetben térülnek meg, ha a harmadik országokban kellően magas az árszínvonal. Láthatóan azonban ez nem így van. Valójában, a mintába felvett exportáló gyártók kérdőívekre adott válaszai alapján rendelkezésre álló bizottsági információk szerint az uniós gazdasági ágazat fő exportpiacaira irányuló kínai export árai rendkívül alacsonyak voltak, és ezek ráadásul a 2011. évi adatoknál még alacsonyabb szintre süllyedtek a vizsgálati időszak alatt. Ez azt jelzi, hogy az uniós gazdasági ágazat gyenge exportteljesítménye – ahogyan azt a vizsgálat megerősítette – a harmadik országbeli piacok esetében is mindenekelőtt az egyre csökkenő kínai exportárakra vezethető vissza.

               (290)

               Ugyanezen felek azzal is érveltek, hogy a vizsgálat az uniós piacra vonatkozott, és nem mérte fel, hogy a harmadik országbeli piacokon egyáltalán sor került-e az állítólagos tisztességtelen árképzésre.

               (291)

               Ezenkívül még ha helytállónak is tekintik az uniós intézmények megállapításait, azok álláspontjuk szerint olyan károkat is az Unióba irányuló támogatott behozatalnak tulajdonítanak, amelyeket más tényezők váltottak ki. Ekképpen a harmadik országokba irányuló, állítólag alacsony árú vagy támogatott kínai kivitelek nem az Unióba irányuló támogatott behozatalok, és így ezeket független tényezőknek kell tekinteni, amelyek károkozó hatása nem kapcsolható össze a támogatott behozatalokkal.

               (292)

               A Bizottság ezt az állítást elutasítja. A bizottsági vizsgálat nem terjed ki arra, hogy Kína dömping- és/vagy támogatott árakon exportál-e a harmadik országokba. A mintába felvett exportáló gyártók által a harmadik országokban alkalmazott exportárakról szolgáltatott adatok alapján a Bizottság mindössze azt állapította meg, hogy a szóban forgó árak az utóbbi években folyamatosan csökkentek.

               (293)

               Hasonlóképpen, a Bizottság a harmadik országokba irányuló kínai import árainak csökkenését független tényezőként elemezte, és nem kapcsolta össze az Unióba történő támogatott behozatallal. Ezt a tényt valójában csak mint az uniós gazdasági ágazat legfontosabb harmadik országbeli célpiacaira irányuló export csökkenésének egyik lehetséges magyarázataként használták, szem előtt tartva, hogy a szóban forgó piacok sem a múltban nem számítottak, sem pedig jelenleg nem minősülnek az uniós gazdasági ágazat fő piacának. Az uniós gazdasági ágazat értékesítésének még a csúcséveknek számító 2010-ben és 2011-ben is több mint 85 %-át az uniós piacon belüli értékesítés adta.

               (294)

               Ezért a Bizottság megállapítja, hogy a mintába felvett uniós gyártók exportteljesítményének romlása nem befolyásolja a támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.

         2.3.   A felhasználás és a kapacitás alakulása

               (295)

               Amint az a D.3. szakaszban szerepel, az uniós felhasználás 65 %-kal nőtt 2009 és a vizsgálati időszak között. A legmagasabb szintet 2011-ben érte el, amikor 2009-hez képest 105 %-os növekedést mutatott. Ezt a felhasználásbeli növekedést azonban az uniós gazdasági ágazat nem tudta teljes mértékben kihasználni. Összértékesítése 2011-ig számottevően, de a piacnál lassabb ütemben nőtt, majd a vizsgálati időszakban összességében is csökkenést mutatott. A figyelembe vett időszak alatt piaci részesedése folyamatosan, 2009-hez képest a vizsgálati időszakban 25,7 %-kal (2011-hez képest pedig 15,8 %-kal) csökkent. A kínai piaci részesedés, illetve értékesítési volumen ezzel szemben még a felhasználás 2011 és vizsgálati időszak közötti visszaesésekor is jelentős mértékű növekedést mutatott: 2011 és a vizsgálati időszak között 68,4 %-kal, a teljes időszak tekintetében pedig összességében 321 %-kal bővült. A figyelembe vett időszakban a kínai behozatal 596 %-kal nőtt.

               (296)

               Minthogy az uniós felhasználás növekedett a figyelembe vett időszakban, alakulása olyan tényező, amely megerősíti a növekvő támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést, és amely önmagában nem okozott kárt az uniós gazdasági ágazatnak. Ráadásul a támogatott kínai behozatal még a csökkenő felhasználást mutató vizsgálati időszakban is képes volt továbbnövelni piaci részesedését az uniós gazdasági ágazat kárára.

               (297)

               A nyilvánosságra hozatalt követően több fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár hátterében az uniós felhasználás visszaesése áll. Az állítások alapján ez az egyetlen olyan tényező, amely 2012-ben mutatott első alkalommal csökkenést, illetve amelyre indokoltan visszavezethető az okozott kár, hiszen a kínai import már 2011-ben megjelent, mégpedig a 2012. évihez hasonló árakon.

               (298)

               Való igaz, hogy az előző évekhez képest a felhasználás 2012-ben visszaesett. A Bizottság elemzése azonban a figyelembe vett időszak 2009. évi kezdőidőpontjától a vizsgálati időszak végéig terjed ki, amely időtartam alatt az uniós felhasználás összességében 65 %-kal nőtt. A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése folyamatos és számottevő – vagyis összességében 25,7 %-os – csökkenést mutatott, miközben a kínai behozatal piaci részesedése 321 %-kal bővült. A figyelembe vett időszakban a kínai behozatal 596 %-kal nőtt.

               (299)

               Mindemellett a vizsgálati időszakban az uniós felhasználás még a 2010. évihez hasonló szintet ért el, miközben – a 10. táblázatban feltüntetettek szerint – a 2010-es volt az az év, amikor az uniós gazdasági ágazat elfogadható mértékű nyereségre tett szert. Az uniós felhasználás vizsgálati időszak alatti visszaesése tehát önmagában nem okozhatta az uniós gazdasági ágazat vizsgálati időszak alatt keletkezett veszteségét. Ezenfelül az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 26,6 %-kal csökkent 2010 és 2012 között, miközben a kínai behozatalok piaci részesedése ugyanezen időszak alatt 318 %-kal nőtt. Végezetül, amennyiben az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár a felhasználás vizsgálati időszak alatti visszaesésének következménye, akkor annak a kínai behozatalra is hatással kellett volna lennie. Ez azonban egyértelműen nem így történt. Éppen ellenkezőleg, a vizsgálati időszak alatt a kínai import mind a volumen, mind pedig a piaci részesedés tekintetében jelentős növekedést ért el.

               (300)

               A fenti megállapításokra tekintettel a Bizottság elutasítja ezt az állítást. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználás vizsgálati időszak alatti csökkenése nem befolyásolja a támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.

               (301)

               Ami az uniós gazdasági ágazat 4. táblázatban feltüntetett termelés kapacitását illeti, a kapacitásbővülés egyértelműen a növekvő uniós felhasználás tendenciáját követte 2011 végéig. A vizsgálat kimutatta, hogy a termelési kapacitás 2011 és a vizsgálati időszak közötti 12,5 %-os növekedésének fő oka az volt, hogy a szolárüveg piaca újabb vállalattal bővült. A piacon jelenlévő összes többi vállalat gyártási kapacitása ugyanezen időszak alatt enyhe csökkenést mutatott. Az uniós gazdasági ágazat kapacitásfejlesztésének általános tendenciája tehát az uniós felhasználás trendjét követte. A Bizottság ezért úgy véli, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős termelési kapacitása – amely már a figyelembe vett időszak kezdetén is számottevő volt, és amely a vizsgálati időszak alatt is tekintélyes mértékű maradt – nem befolyásolhatta a támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést.

               (302)

               A nyilvánosságra hozatalt követően több fél azzal érvelt, hogy a Bizottság elmulasztotta figyelembe venni, hogy az állítólagos többletkapacitás volt az elszenvedett kár egyik lényegi kiváltó oka. A figyelembe vett időszak alatti kapacitásbővítést az állítások szerint nem indokolta a felhasználás növekedése, mivel az uniós gazdasági ágazat szempontjából rendkívül nagy és állandó különbség mutatkozott a kapacitás és a felhasználás között, amely meglátásuk szerint gazdasági szempontból nem fenntartható. Azt állították továbbá, hogy az a tény, hogy 2011 és a vizsgálati időszak vége között új szereplő lépett a piacra, hozzájárult az elszenvedett kárhoz, mivel ezáltal fokozódott a belpiaci verseny.

               (303)

               A felek ezenkívül úgy vélték, hogy az uniós felhasználás csökkenése és a termelési kapacitás bővülése az exportértékesítések visszaesésével együtt alacsony kapacitáskihasználtsághoz vezetett. Az alacsony kihasználtság magas állandó költségeket eredményezett, és ez véleményük szerint igen súlyos következményekkel járt az uniós szolárüveg-iparág számára.

               (304)

               A Bizottság megállapítja, hogy az uniós gazdasági ágazat egészének kapacitása a figyelembe vett időszakban végig folyamatosan meghaladta az uniós összfelhasználást. Ennek ellenére a vizsgálati időszakot megelőző két évben az uniós gazdasági ágazathoz tartozó, mintába felvett vállalatok nyereségesek voltak, míg ezzel szemben csak a vizsgálati időszak alatt 14,5 %-os, jelentős mértékű veszteséget kellett elkönyvelniük.

               (305)

               A mintába felvett uniós gyártók kapacitása 2010 és 2011 között ráadásul mindössze 4 %-kal, 2011 és a vizsgálati időszak között pedig 2,6 %-kal nőtt, vagyis e tekintetben 2010 és a vizsgálati időszak között összességében 6,7 %-os, szerény mértékű növekedés volt tapasztalható.

               (306)

               Következésképpen a felhasználás és a kapacitás közötti különbség a figyelembe vett időszak teljes tartama alatt fennállt, és bár valamivel magasabb volt a vizsgálati időszakban, nem szolgál magyarázatul a mintába felvett vállalatok vizsgálati időszak alatt keletkezett tetemes veszteségére. Mindezek alapján a Bizottság elutasítja az állítást, mely szerint az uniós gazdasági ágazat olyan szintű kapacitással rendelkezik, amely gazdasági szempontból nem fenntartható.

               (307)

               Azt az állítást illetően, hogy a piacra újonnan belépő vállalat 2012-ben hozzájárult az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz, a Bizottság megállapítja, hogy bár a szóban forgó új piaci szereplő jelentős kapacitást épített ki, a vizsgálati időszakban termelési és értékesítési volumene rendkívül alacsony volt, az uniós összértékesítésnek hozzávetőleg 2 %-át tette ki. A vállalat piacra lépése tehát nem befolyásolhatta az uniós gazdasági ágazat egészének teljesítményét, leszámítva a kapacitására, illetve kapacitáskihasználására vonatkozó ágazati adatokra gyakorolt jelentős hatását. Valójában, ha nem vesszük figyelembe a szóban forgó vállalat adatait, akkor tulajdonképpen az összes többi uniós gyártó kapacitása csökkenést mutatott a 2011 és 2012 közötti időszak tekintetében.

               (308)

               A vizsgálat azt sem erősítette meg, hogy az állandó költségek súlyos következményekkel jártak volna a szolárüveg-iparág számára. A vizsgálati időszakban a mintába felvett uniós gyártók átlagos állandó költsége a gyártási összköltségek 25 %–35 %-át tette ki. Az ezt megelőző – vagyis a 2010-es és 2011-es – években az állandó költségek ugyan valamivel alacsonyabb százalékértéket mutattak, de még mindig ebben a tartományban mozogtak. Ez egyértelműen bizonyítja, hogy a vizsgálati időszak alatti jelentős kapacitás kétségkívül hatást gyakorolt a termelési költségekre, de a kiváltott hatás nem volt jelentős, illetve nem szolgál magyarázatul a vizsgálati időszak alatt keletkezett – különösen az előző években elért nyereséghez képest – tetemes veszteségekre. Emellett a mintába felvett uniós gyártók kapacitáskihasználása a korábbi évekhez képest csökkenést mutatott, igaz a vizsgálati időszakban még mindig 65 %-os volt.

               (309)

               Végezetül pedig, a bizottsági elemzés azt is figyelembe vette, hogy a kiépített kapacitás átalakítható másfajta üvegek gyártására, amely termékek már nem tartoznak e vizsgálat hatálya alá. Következésképpen e tényezőt is számításba véve a Bizottság kijelenti, hogy nem ért egyet az érdekelt fél azon állításával, mely szerint a jelentős kiépített kapacitás gazdasági szempontból nem fenntartható.

               (310)

               Tekintettel a fentiekre a Bizottság elutasítja a felek állítását, és ismételten kijelenti, hogy a felhasználás, a kapacitás és a kapacitáskihasználás figyelembe vett időszak alatti tendenciái – amelyeket együttesen és külön-külön is megvizsgáltak –, nem befolyásolják az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár és a támogatott import között megállapított okozati összefüggést.

         2.4.   A napelemmodulokkal kapcsolatos tendenciák

               (311)

               A Bizottság rendelkezésére álló adatok (20) alapján a szolárüveg-értékesítés hozzávetőleg 80–85 %-át a napelemmodulok (kristályos szilícium fényelektromos modulok és vékonyrétegű fényelektromos napelemmodulok) gyártói számára, mintegy 15–20 %-át pedig a meleg víz előállítására használt sík termikus napkollektorok gyártói felé történő eladások teszik ki. A napelemmodulok kapcsán megfigyelhető tendenciák tehát jelentős hatással bírnak a szolárüveg felhasználása szempontjából.

               (312)

               A nyilvánosságra hozatalt követően két fél azt állította, hogy az érintett termék felhasználásának alakulása mellett az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz a napelemmodulok felhasználásának visszaesése, valamint ezen ágazat 2011 végén, illetve 2012 elején elszenvedett vesztesége is hozzájárult. A fotoelektromospanel-gyártók pénzügyi nehézségeinek a szolárüveg piacára gyakorolt hatása állítólag – a két esemény között szükségképpen eltelt időszak miatt – 2011 végén, illetve 2012-ben jelentkezett.

               (313)

               Ugyanezen, vagyis a 2009 és 2012 közötti időszak tekintetében folyamatos növekedés volt tapasztalható a napelemmodulok felhasználása terén, és a felhasználás még a 2012-ben bekövetkezett csökkenés ellenére is 221 %-kal meghaladta a 2009. évi, 44 %-kal pedig a 2010. évi szinteket. (21) Megállapítást nyert továbbá, hogy bár az Unióban a napelemmodulok iránti kereslet kezdeti növekedését a pénzügyi támogatási rendszerek – elsősorban az átvételi árak – idézték elő, nem lehet azt a következtetést levonni, hogy az átvételi árak (2011. év végi, illetve 2012. év eleji) csökkentése befolyásolta volna a támogatott import és a kár közötti okozati összefüggést (22). Ez azzal magyarázható, hogy ugyanezen, vagyis a 2009 és 2012 közötti időszakban viszonylag magas maradt a napelemmodulok iránti kereslet.

               (314)

               A napelemmodulok felhasználása, és így a szolárüveg iránti kereslet is tehát magas maradt a figyelembe vett időszakban. A 2012. évben tapasztalt kismértékű csökkenés önmagában nem tekinthető olyan jellegű tényezőnek, amely befolyásolná a Kínából származó támogatott import és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között megállapított okozati összefüggést.

               (315)

               Hasonlóképpen, minthogy a napelemmodulok iránti kereslet viszonylag magas szintű maradt 2009–2012 között, és ugyanezen időszakban a szolárüveg iránti kereslet 65 %-kal nőtt, a napelemmodul-gyártók pénzügyi helyzetének 2011. év végi, illetve 2012. év eleji romlásának szolárüveg-felhasználásra gyakorolt hatása önmagában nem tekinthető olyan jellegű tényezőnek, amely befolyásolná a szolárüveg Kínából érkező támogatott behozatala és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között megállapított okozati összefüggést.

               (316)

               A fentiek fényében a Bizottság megerősíti, hogy a napelemmodulok felhasználásának alakulása önmagában nem tekinthető olyan jellegű tényezőnek, amely befolyásolná a Kínából származó támogatott import és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között megállapított okozati összefüggést.

         3.   Következtetés

               (317)

               A vizsgálat megállapította, hogy okozati összefüggés áll fenn az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár és a Kínából érkező támogatott behozatal között. A Bizottság a kár további lehetséges okait is elemezte, úgymint az egyéb harmadik országokból érkező behozatal, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, a felhasználás és a gyártási kapacitás szerkezeti átalakulása, illetve az érintett termék egyes felhasználóinak piaci helyzetében bekövetkezett változások. Az együttesen, illetve külön-külön is elemzett említett tényezők kapcsán megállapítást nyert, hogy közülük egyik sem befolyásolta a Kínából származó támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár között megállapított okozati összefüggést.

               (318)

               A fenti elemzés alapján – amely egyértelműen megkülönböztette és elkülönítette az összes ismert tényező uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatásait a támogatott behozatal káros hatásaitól – tehát levonható a következtetés, hogy az érintett országból érkező támogatott behozatal az alaprendelet 8. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.

               (319)

               A vizsgálati időszakot követően több uniós szolárüveggyártó nyilvánosan bejelentette, hogy felhagy a gyártással, aminek szükségszerű következményeként számottevő működési kapacitás vált kihasználatlan kapacitássá. Ez továbberősíti az előzőekben megállapított okozati összefüggést, és emellett bizonyítja, hogy a támogatott behozatal súlyos következményekkel jár az uniós gazdasági ágazatra nézve.

         F.   AZ UNIÓS ÉRDEK

               (320)

               Az alaprendelet 31. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó támogatás kapcsán levont következtetés ellenére ebben az esetben az intézkedések elfogadása biztosan nem sértené-e az uniós érdeket. Az uniós érdek elemzése az összes különböző érintett érdek felmérésével történt, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök, a nyersanyag-beszállítók és az érintett termék felhasználóinak érdekeit.

         1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

               (321)

               A vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat közvetlenül mintegy 860 főt foglalkoztatott a hasonló termék gyártása és értékesítése terén. A vizsgálat megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte, amelynek oka a vizsgálati időszakban az érintett országból érkező támogatott behozatal volt. Néhány uniós gyártó már kénytelen volt bezárni gyártó létesítményeit, mások pedig a fizetésképtelenség küszöbén álltak. (23) Intézkedések hiányában igen valószínűnek tűnik az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének további romlása.

               (322)

               A szubvencióellenes vámok kivetése várhatóan megszünteti a kárt okozó támogatás kereskedelemtorzító hatásait és helyreállítja az uniós piacon a hatékony versenyt, lehetővé téve ezáltal az uniós gazdasági ágazat számára, hogy úgy igazítsa ki a hasonló termék árát, hogy az tükrözze a termelési költségeket, ezáltal javítva jövedelmezőségén. Az intézkedések elrendelése várhatóan azt is lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a figyelembe vett időszak alatt elvesztett piaci részesedésének legalább egy részét visszaszerezze, ami kedvező hatással lenne általános pénzügyi helyzetére.

               (323)

               Ezen túlmenően javulna az uniós gazdasági ágazat tőkéhez való hozzájutása és további K+F beruházásokra és innovációra lenne lehetősége a szolárüveg piacán.

               (324)

               Végezetül, azok az uniós gyártók, amelyek a kínai támogatott behozatal nyomása miatt voltak kénytelenek leállítani a gyártást, valószínűleg ismét megkezdik üzleti tevékenységüket. Összességében – e forgatókönyv szerint – nemcsak a meglévő munkahelyek lennének biztosítva, hanem reális lehetőség nyílna a termelés további bővítésére és a foglalkoztatás növelésére.

               (325)

               Intézkedések hiányában a piaci részesedés további csökkenése várható, az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége pedig tovább romlana. Ez rövid és középtávon nem lenne fenntartható. Ennek következtében a piacról már kivonulni kényszerült nagyszámú uniós gyártón túlmenően más gyártók is fizetésképtelenséggel szembesülhetnek, ami rövid és középtávon az uniós gazdasági ágazat valószínűsíthető eltűnését eredményezné, és ennek a meglévő munkahelyekre is jelentős hatása lenne.

               (326)

               Ezért levonható a következtetés, mely szerint a szubvencióellenes vámok kivetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.

         2.   A független importőrök és kereskedők érdeke

               (327)

               A két együttműködő importőr fő üzleti tevékenységét az érintett termék kereskedelme jelentette. Az érintett termék beszerzéséhez mindkét vállalat diverzifikált, azaz nem kizárólag kínai, hanem uniós és harmadik országokbeli forrásokkal is rendelkezik.

               (328)

               Egy érv szerint az érintett termékre vonatkozó intézkedések elrendelése kedvezőtlenül érintené az importőrök üzleti tevékenységét. Először is a vámok kivetése nem feltétlenül vezet a Kínából történő behozatal teljes megszűnéséhez. Másodszor, noha az intézkedések bevezetése várhatóan kedvezőtlenül fog hatni a kizárólag, illetve elsősorban Kínából importáló importőrök pénzügyi helyzetére, a harmadik országokból történő termékbeszerzés lehetősége alapján feltételezhető, hogy az importőrök adott esetben rugalmasan reagálnak, és amennyiben szükségesnek látják, akkor más beszerzési forrásokra fognak váltani.

               (329)

               Mindezek alapján megállapítást nyert, hogy az intézkedések javasolt szinten történő bevezetésének lehet bizonyos kedvezőtlen hatása az érintett termék független importőreinek helyzetére, de egyrészről, ezt a hatást részben ellensúlyozza, hogy az importőröknek és a kereskedőknek lehetőségük kínálkozik egyéb – mind harmadik országokbeli, mind pedig a termelésnövelési kapacitásokkal rendelkező uniós gazdasági ágazat által biztosított – beszerzési források igénybevételére, másrészről pedig semmiféleképpen sem haladja meg a többi félre gyakorolt pozitív hatás mértékét.

         3.   A nyersanyag-beszállítók érdeke

               (330)

               A vizsgálatban egyetlen nyersanyag-beszállító sem működött együtt. Ezen beszállítóktól származó adatok hiányában nem állt rendelkezésre arra vonatkozó bizonyíték, hogy az intézkedések bevezetése sértené e felek érdekeit.

         4.   A felhasználók érdeke

               (331)

               Valamennyi válaszadó felhasználó gyárt napelemmodult és/vagy napkollektort. Három felhasználó a szubvencióellenes vámok kivetése mellett foglalt állást, arra hivatkozva, hogy az uniós gazdasági ágazat gyártói olyan, magasabb minőséget képviselő szolárüveget állítanak elő, amelyet a kínai vállalatok nem minden esetben képesek biztosítani. Három másik felhasználó ezzel szemben nem támogatta a szubvencióellenes intézkedések bevezetését. E felhasználók arra számítanak, hogy a szubvencióellenes vámok kivetése kedvezőtlen hatást fog gyakorolni üzleti tevékenységükre. Meglátásuk szerint a nepelemmodulok iparágának kritikus helyzetéből adódóan az áremelkedést nem fogják tudni áthárítani a végső fogyasztókra.

               (332)

               A felhasználók által szolgáltatott adatok alapján a szolárüveg csupán mintegy 6–8 %-át teszi ki a napelemmodulok összköltségének. A szolárüveg tehát úgy a költségek, mint a fényelektromos napelemmodulok végső értékének csak töredék részét jelenti. Ezenfelül a becslések szerint a Kínából származó szolárüveg-behozatalra alkalmazandó szubvencióellenes vámok kivetése esetén a napelemmodulok összköltségére gyakorolt hatás nem fogja elérni az 1 %-ot sem. Ennek hátterében elsősorban az áll, hogy az együttműködő felhasználók a szolárüveg jelentős mennyiségét uniós gyártóktól szerzik be.

               (333)

               Mindezek alapján megállapítható, hogy bár a szubvencióellenes vámok esetleges kivetésével nagy valószínűséggel – a vámok nélküli helyzettel számoló kontrafaktuális forgatókönyvhöz képest – valamelyest növekednének a napelemmodulok inputárai, a vámok bevezetése várhatóan mégsem gyakorolna jelentős mértékű negatív hatást a költségekre és a napelemmodulok uniós iparága által alkalmazott végső árakra.

               (334)

               Ezenkívül a felhasználók bizonyos köre már rendelkezik alternatív, így például törökországi és indiai beszerzési forrásokkal, amelyeket nem fog kedvezőtlenül érinteni a szubvencióellenes vámok kivetése. A többi felhasználó szintén átállhat egyéb – harmadik országbeli, vagy az uniós gazdasági ágazat kínálta – beszerzési forrásra.

               (335)

               A fentiek alapján a felhasználók egy körének az intézkedések bevezetésével szemben felsorakoztatott érveit a Bizottság elutasította.

         5.   Versenyszempontok

               (336)

               Az egyik importőr azzal érvelt, hogy egyes uniós gyártók arra használják a támogatással szemben alkalmazható eszközöket, hogy ellentételezzék azon veszteségüket, amelyet a (szolárüveget is magában foglaló) síküveg piacát érintő világszintű kartellben való részvételük kapcsán 2007-ben az Európai Bizottság által kiszabott büntetés miatt, valamint az uniós piaci részesedésük csökkenése következtében szenvedtek el. Ezenfelül az uniós piachoz való hozzáférés szubvencióellenes vámokkal történő korlátozásával az uniós gyártók számára nagyobb lenne a késztetés, hogy kartellbe tömörüljenek vagy más versenyellenes gyakorlatot folytassanak az olyan – például lakberendezési – termékek esetében, amelyeknél az Unióban korlátozott mértékben lehet kihasználni a méretgazdaságosságból adódó előnyöket.

               (337)

               Ezeket az érveket el kell utasítani. Először is a Bizottság megjegyzi, hogy a kartelltevékenység 2007-ben megszűnt, és ezért a kartell korábbiakban kifejtett hatásai a figyelembe vett időszakban nem érhették el az iparágat. Másodszor, sem a mintába felvett uniós gyártók, sem pedig a legjelentősebb értékesítési volumennel rendelkező jelenlegi uniós gyártók nem vettek részt a kartellben. Harmadszor, amennyiben kivetik a szubvencióellenes vámokat, akkor azok várhatóan egyáltalán nem fogják befolyásolni az uniós gazdasági ágazat versenymagatartását, hiszen egyrészről a vámok nem alakítják át az uniós piac szerkezetét, másrészről pedig a vállalatok a vámok kivetésétől függetlenül kötelesek tiszteletben tartani az alkalmazandó uniós és nemzeti versenyszabályokat.

               (338)

               Az egyik importőr azzal érvelt továbbá, hogy a vámok kivetése kedvezőtlen hatást fog gyakorolni a szolárüveg fényvisszaverődést gátló rétegének uniós piacára. Erre a piacra, amelyet az importőr kapcsolódó piacnak tartott, állítólag az uniós gyártók túlsúlya jellemző, amely pozíciót a fényvisszaverődést gátló rétegeket beszállító versenytársak kárára csak tovább erősítene az intézkedések bevezetése. Emellett állítólag az importőrök számára nehézséget jelentett, hogy az uniós gyártóktól megkapják a megrendeléseket, illetve hogy azokat ésszerű határidőn belül és elfogadható árakon szállíttassák le.

               (339)

               A fényvisszaverődést gátló rétegek piaca részét képezi a vizsgálatnak, és nem minősül kapcsolódó piacnak. A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy e piaci szegmensben az uniós gyártók valóban, még az általuk alkalmazott viszonylag magasabb árak ellenére is versenyképesek maradtak a vizsgálati időszakban, abból adódóan, hogy bevonattal rendelkező termékeiket a piac a magasabb minőséggel azonosítja. Annak alátámasztására azonban, hogy az uniós gazdasági ágazat nem lenne képes kielégíteni a fényvisszaverődést gátló réteggel bevont szolárüveg iránti kereslet esetleges bővülését, nem szolgáltattak bizonyítékot. Ennek következtében ezt az érvet el kell utasítani.

               (340)

               Azokkal az állításokkal kapcsolatban, amelyek szerint az uniós gyártók nem voltak hajlandók teljesíteni a megrendeléseket, illetve nem voltak hajlandók elfogadható áron határidőre szállítani, meg kell jegyezni, hogy minden gyártó egészen addig teljes mértékben szabadon dönthet kereskedelmi stratégiája megválasztásáról, amíg az adott gyártó, illetve gyártók egy csoportja nem rendelkezik egyedüli, illetve közös erőfölénnyel az érintett piacon. Az uniós piacon megfelelő verseny érvényesül mind a beszállítóváltás, mind pedig a beszerzési források diverzifikációja szempontjából. Ezt az érvelést ezért szintén el kell utasítani.

         6.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

               (341)

               A fentiekre tekintettel megállapítást nyert, hogy a különböző érdekek összességének értékelése alapján a Kínából származó szolárüveg behozatalára alkalmazandó végleges intézkedések bevezetése uniós érdek.

         G.   KIEGYENLÍTŐ INTÉZKEDÉSEK

               (342)

               Figyelembe véve a támogatás, a kár, az okozati összefüggés és az uniós érdek tekintetében levont következtetéseket, a támogatott behozatal által az uniós gazdasági ágazatnak okozott további károk megelőzése érdekében végleges kiegyenlítő intézkedéseket kell bevezetni.

         1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

               (343)

               Ezen intézkedések szintjének meghatározásához a megállapított támogatás-különbözeteket, illetve az uniós gyártókat ért kárnak a megállapított támogatás-különbözetek túllépése nélkül történő felszámolásához szükséges vám összegét vették figyelembe.

               (344)

               A kárt okozó támogatás hatásának megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor mérlegelték, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük az uniós gazdasági ágazat számára, hogy az előállítási költségeit fedezni tudja, továbbá hogy olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet az iparág szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis támogatott behozatal nélkül, a hasonló terméknek az Unióban történő értékesítéséből ésszerűen elérhetne.

               (345)

               A forgalom 8,3 %-ával megegyező haszonkulcs tekinthető annak a megfelelő minimumnak, amelynek megszerzésére az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó támogatott behozatal nélkül számíthatott volna. Ez a haszonkulcs a mintába felvett uniós gyártók 2010-ben elért átlagnyereségén alapul, amely évben az érintett termék importja még mérsékelt volt, és így nem torzíthatta a szokásos versenyfeltételeket.

               (346)

               Ennek alapján kiszámították a hasonló terméknek az uniós gazdasági ágazat számára kárt nem okozó árát. A kárt nem okozó ár kiszámítása úgy történt, hogy a fenti 8,3 %-os haszonkulcsot hozzáadták a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatti előállítási költségéhez.

               (347)

               A szükséges áremelést ezután a mintába felvett együttműködő kínai exportáló gyártók import költségekkel és vámokkal megfelelően kiigazított, az alákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos behozatali árának a mintába felvett uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagos árával való összehasonlítás alapján határozták meg. Az ebből az összehasonlításból származó különbséget a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki.

               (348)

               A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél megkérdőjelezte a nyereségcélként alkalmazott haszonkulcsot. Érvelése szerint a Bizottságnak az összes olyan tényezőt figyelembe kellene vennie, amely a vizsgálati időszak alatt befolyásolta a jövedelmezőséget. Meglátása szerint az ésszerű nyereségcél nem lehet 5 %-nál magasabb.

               (349)

               A Bizottság az alábbiakban ismertetett indokok alapján elutasítja ezt az állítást. Az alkalmazott nyereségcél nem becslésen, hanem az uniós gazdasági ágazat által a támogatott kínai behozatal versenytorzító hatásának jelentkezése előtt elért tényleges nyereségén alapul. A Bizottság ezt ésszerű nyereségnek tekinti, és figyelembe vette azt is, hogy a piaci helyzet – eltekintve a támogatott kínai behozatal hatásától – nem különbözött számottevően a vizsgálati időszakhoz képest. A fél ezzel kapcsolatban tett kijelentése, miszerint a 2010. évi fogyasztás jóval meghaladta a 2012-es szintet, nem felel meg a valóságnak. Az E.2.3. szakaszban említetteknek megfelelően 2010-ben a 2012. évihez hasonló szintű felhasználás volt tapasztalható. Emellett, a várt erőteljes keresletbővülésre való tekintettel az uniós gazdasági ágazat 2010-ben bővítette kapacitását, ami kedvezőtlen hatást gyakorolt az ágazat említett évben elért nyereségére. Végezetül, mivel a javasolt 5 %-os nyereségcél nem számadatokon alapul, illetve nem ténylegesen elvégzett számítások eredménye, tetszőlegesen megjelölt értéknek minősül, tehát nem elfogadható.

         2.   Intézkedések

               (350)

               Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 15. cikke alapján, az alacsonyabb vám elvével összhangban a megállapított támogatáskülönbözetek, illetve a kár megszüntetéséhez szükséges különbözetek közül az alacsonyabbal azonos mértékű végleges kiegyenlítő vámot kell kivetni a Kínából származó szolárüveg behozatalára. Ebben az esetben a vámtételt ennek megfelelően a megállapított támogatás-különbözetek szintjén kell meghatározni.

               (351)

               A kínai exportáló gyártók részéről fennálló együttműködés magas fokára tekintettel a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámot a mintába felvett vagy a vizsgálatban együttműködő vállalatokra kivetendő legmagasabb vám szintjén határozták meg. A „minden más vállalatra” érvényes vámtétel azokra a vállalatokra vonatkozik, amelyek a vizsgálat során nem működtek együtt.

               (352)

               A mellékletben felsorolt, a mintában nem szereplő együttműködő kínai vállalatokra a végleges vámtétel a mintába felvett vállalatokra vonatkozó vámtételek súlyozott átlagaként kerül meghatározásra.

               (353)

               A fentiek alapján az említett vámok az alábbi tételek szerint kerülnek megállapításra:

                           A vállalat neve

                           Támogatás-különbözet

                           Kárkülönbözet

                           Kiegyenlítő vám

                           Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

                           3,2 %

                           39,3 %

                           3,2 %

                           Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

                           17,1 %

                           26,2 %

                           17,1 %

                           Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

                           12,8 %

                           42,1 %

                           12,8 %

                           Henan Yuhua New Material Co., Ltd

                           16,7 %

                           17,1 %

                           16,7 %

                           Az I. mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok

                           12,4 %

                           33,2 %

                           12,4 %

                           Minden más vállalat

                           17,1 %

                           42,1 %

                           17,1 %

               (354)

               A fenti kiegyenlítő intézkedéseket ad valorem vámok formájában, vagyis a behozatal értékének arányában állapítják meg.

               (355)

               Az egyes vállalatokra vonatkozóan e rendeletben meghatározott kiegyenlítő vámok mértékét a jelenlegi vizsgálat megállapításai alapján szabták ki. Ennek megfelelően ezek az értékek a vizsgálat során a mintába felvett vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik, és a rájuk kivetett vámtételek átlaga alkalmazandó a mintában nem szereplő együttműködő vállalatokra.

               (356)

               A szóban forgó vámtételek (szemben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) ily módon kizárólag az érintett országból származó, és a vállalatok – tehát az említett jogalanyok – által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Az 1. cikkben konkrétan nem említett vállalatok – többek között a konkrétan említettekkel kapcsolatban álló jogalanyok – által előállított importált termékek esetében nem alkalmazhatók ezek a vámtételek, és így azok esetében a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni.

               (357)

               A vállalatspecifikus kiegyenlítő vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkezett változást, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendelet az egyéni vámtételek előnyeiből részesülő vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosulni fog.

               (358)

               A kiegyenlítő vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a maradék vámszintet nem csupán az együtt nem működő exportáló gyártókra kell alkalmazni, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba, kivéve, ha együttműködtek a vizsgálatban.

               (359)

               A nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos azzal érvelt, hogy az ad valorem dömpingellenes és kiegyenlítő vámok nem hatékonyak, és így azzal a kéréssel fordult a Bizottsághoz, hogy minimális importár formájában kerüljenek bevezetésre az intézkedések. Ezenkívül még számos felhasználó javasolta a minimális importár alkalmazását. A felek által felsorakoztatott érveket, illetve az indokokat, amelyek alapján a Bizottság elutasította e kéréseket a 470/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (24) (144)–(168) preambulumbekezdése ismerteti (a továbbiakban: végleges dömpingellenes rendelet).

               (360)

               A nyilvánosságra hozatalt követően a mintába felvett három exportáló gyártó, valamint a Henan Yuhua vállalat árra vonatkozó kötelezettségvállalást tett minimális importár formájában. A Bizottság a végleges dömpingellenes rendelet (172)–(179) preambulumbekezdésében foglalt indokok miatt elutasította a felajánlott kötelezettségvállalásokat.

               (361)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az alaprendelet 25. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   Végleges kiegyenlítő vámot vetnek ki a Kínai Népköztársaságból származó és jelenleg az ex 7007 19 80 KN-kód alá besorolt 300 ppm-nél alacsonyabb vastartalmú, (a 300–2 500 nm közötti tartományban, AM1,5 sugárzás mellett mérve) 88 %-nál magasabb napenergia-áteresztésű, (EN 12150 szabvány szerint mérve) 250 °C-ig hőálló, (EN 12150 szabvány szerint mérve) Δ 150 K hőlökésállóságú, és (EN 1288-3 szabvány szerint mérve) 90 N/mm2 vagy ennél nagyobb mechanikai szilárdságú edzett nátronmész síküveget tartalmazó szolárüveg behozatalára. Az (egyoldalon vagy kétoldalon) bevont szolárüveg a 7007198019 TARIC-kód alá, a bevonat nélküli szolárüveg a 7007198011 TARIC-kód alá sorolandó be.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és a táblázatban szereplő vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó kiegyenlítő vámtételek a következők:

               Vállalat

               Kiegyenlítő vám

               TARIC-kiegészítő kód

               Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

               3,2 %

               B943

               Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

               17,1 %

               B944

               Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

               12,8 %

               B945

               Henan Yuhua New Material Co., Ltd

               16,7 %

               B946

               Az I. mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok

               12,4 %

               Minden más vállalat

               17,1 %

               B999

         (3)   A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyedi kiegyenlítő vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a II. mellékletben meghatározott követelményeknek. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy a „minden más vállalatra” érvényes vám alkalmazandó.
   (4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.
   2. cikk
   Amennyiben a Kínai Népköztársaság bármely új exportáló gyártója kielégítő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra vonatkozóan, hogy:

               —

               nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket a vizsgálati időszak alatt (2012. január 1-jétől2012. december 31-ig),

               —

               nem áll kapcsolatban a Kínai Népköztársaság azon exportőreivel vagy gyártóival, amelyekre az e rendelettel életbe léptetett intézkedések alkalmazandók,

               —

               az érintett terméket az Unióba ténylegesen az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiség Unióba történő exportjára,

         az 1. cikk (2) bekezdése módosítható úgy, hogy az új exportáló gyártót felveszik a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok közé, amely exportáló gyártóra így a 12,4 %-os súlyozott átlagos vám alkalmazandó.
   3. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2014. május 13-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 188., 2009.7.18., 93. o.

      (2)  HL C 122., 2013.4.27., 24. o.

      (3)  HL C 58., 2013.2.28., 6. o., amelyhez egy helyesbítést is közzétettek: HL C 94., 2013.4.3., 11. o.

      (4)  A Bizottság 2013. november 26-i 1205/2013/EU rendelete a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 316., 2013.11.27., 8. o.).

      (5)  http://www.fsolar.de/cms/fileadmin/user_upload/Bilder/PVSEC_2013/Presse_Information_EU_PVSEC_2013_Paris_ENG.pdf

      (6)  A 12. ötéves terv 9. fejezete: „A fotovoltaikus üveg, az ultravékony üvegszubsztrátum...és egyéb új anyagok”.

      (7)  A 2011–2015 közötti időszakot lefedő dokumentumot az ipari és információs technológiai minisztérium adta ki.

      (8)  A 2006–2020 közötti időszakot lefedő dokumentumot az Államtanács adta ki.

      (9)  A Tanács 2013. december 2-i 1239/2013/EU végrehajtási rendelete a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről (HL L 325., 2013.12.5., 66. o.).

      (10)  Az ipari szerkezetátalakítás támogatásáról szóló ideiglenes rendelkezések II. fejezetének 5. cikke.

      (11)  Az ipari szerkezetátalakítás támogatásáról szóló ideiglenes rendelkezések III. fejezetének 17. cikke.

      (12)  Az állami fejlesztési bankok nem üzleti célokat követő bankok, hanem olyan közjogi szervek, amelyeket az állam közpolitikai megfontolások alapján megvalósított projektek finanszírozásával bízott meg.

      (13)  http://www.adcommission.gov.au/cases/documents/141-AttachmentstoPreliminaryReportonExistenceofCVSubsisides-GovofthePeoplesRepublicofChina-N.pdf

      (14)  http://www.china.org.cn/english/kuaixun/76340.htm

      (15)  A kereskedelmi bankokról szóló törvény 34. cikke.

      (16)  A panasz nyilvános változatának 37. oldala foglalkozik az egyéb, vélelmezetten szubvenciónak minősülő kormányzati támogatásokkal.

      (17)  A Kínai Népköztársaság Államtanácsának közleménye a Kínai Népköztársaság társasági adóról szóló törvénye alapján nyújtott, kivezetésre kerülő kedvezményes politikák végrehajtásáról (2007/39. sz. határozat).

      (18)  A panasz nyilvános változatának 52–53. oldala foglalkozik ezzel a programmal.

      (19)  An End to China’s Imbalances (A kínai egyensúlyhiány megszüntetése), az IMF WP/12/100. sz. munkadokumentuma, 2012. április, 12. o.

      (20)  Az uniós gyártók kérdőívekre adott válaszaival egybevetett, panaszos által szolgáltatott adatok.

      (21)  A Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek és lemezek) behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről és a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott e behozatal tekintetében nyilvántartásbavételi kötelezettség bevezetéséről szóló 182/2013/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 4-i 513/2013/EU bizottsági rendelet (108) preambulumbekezdésében szereplő 1-a és 1-b táblázat (HL L 152., 2013.6.5.,5. o., a továbbiakban: a fotovoltaikus panelekről szóló ideiglenes rendelet). A fotovoltaikus panelekről szóló ideiglenes rendelet (20), illetve azt követő preambulumbekezdései értelmében a szóban forgó vizsgálat tárgyát képező termék a kristályos szilícium fotovillamos (fényelektromos) modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos (fényelektromos) modulokban vagy panelekben használatos elemek és lemezek. Következésképpen a vékonyrétegű fényelektromos napelemmodulok nem képezték az említett vizsgálat tárgyát és felhasználásukat sem elemezték.

      (22)  Lásd a fotovoltaikus panelekről szóló ideiglenes rendelet (107), illetve azt követő preambulumbekezdéseit. A fotovoltaikus panelekről szóló ideiglenes rendelet (107)–(109) preambulumbekezdésben foglalt megállapítások megerősítést nyertek a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló, 2013. december 2-i 1238/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet (245)–(265) preambulumbekezdésében (HL L 325., 2013.12.5., 1. o.).

      (23)  Lásd például: http://www.lesoir.be/421477/article/actualite/fil-info/fil-info-economie/2014-02-07/agc-confirme-l-arret-du-verre-solaire-roux (2014. február 7.); http://www.pv-magazine.com/news/details/beitrag/centrosolar-glas-must-declare-insolvency_100013055/#axzz2tDr5dhxV (2013. október 16.).

      (24)  A Bizottság 2014. május 13-i 470/2014/EU végrehajtási rendelete a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (Lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát.).

      I. MELLÉKLET

                  Név

                  TARIC-kiegészítő kód

                  Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd and Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd

                  B949

                  Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd

                  B950

                  Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd

                  B951

                  Pilkington Solar Taicang Limited

                  B952

                  Novatech Glass Co., Ltd

                  B954

      II. MELLÉKLET
      Az 1. cikk (3) bekezdésében említett érvényes kereskedelmi számlát az alábbi elemek feltüntetésével kell kiállítani:

                  1.

                  A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztviselőjének neve és beosztása.

                  2.

                  Nyilatkozat:
                  „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített [terület m2-ben] szolárüveget a [vállalat neve és címe] [kiegészítő TARIC-kód] állította elő a Kínai Népköztársaságban. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.”

                  3.

                  Dátum és a kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztviselőjének aláírása.