title: A Bizottság 139/2013/EU végrehajtási rendelete ( 2013. január 7. ) egyes madarak Unióba történő behozatalára vonatkozó állat-egészségügyi feltételek és a karantén alá helyezésükkel kapcsolatos feltételek megállapításáról  EGT-vonatkozású szöveg

text:
                  20.2.2013

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 47/1

         A BIZOTTSÁG 139/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2013. január 7.)
         egyes madarak Unióba történő behozatalára vonatkozó állat-egészségügyi feltételek és a karantén alá helyezésükkel kapcsolatos feltételek megállapításáról
         (kodifikált szöveg)
         (EGT-vonatkozású szöveg)
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel a harmadik országokból a Közösségbe behozott állatok állat-egészségügyi ellenőrzésére irányadó elvek megállapításáról, valamint a 89/662/EGK, 90/425/EGK és 90/675/EGK irányelvek módosításáról szóló, 1991. július 15-i 91/496/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 10. cikke (3) bekezdésé nek második albekezdésére és 10. cikke (4) bekezdése második albekezdésé nek b) pontjára,
         tekintettel a 90/425/EGK irányelv A. mellékletének I. pontjában felsorolt külön közösségi szabályokban megállapított állat-egészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó állatok, spermák, petesejtek és embriók Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról szóló, 1992. július 13-i 92/65/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 17. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, 17. cikke (3) bekezdésére és 18. cikke (1) bekezdésének első és negyedik francia bekezdésére,
         mivel:

                     (1)

                     Az egyes madarak Közösségbe történő behozatalára vonatkozó állat-egészségügyi feltételek és a karantén alá helyezésükkel kapcsolatos feltételek megállapításáról szóló, 2007. március 23-i 318/2007/EK bizottsági rendeletet (3) több alkalommal jelentősen módosították (4). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt a rendeletet kodifikálni kell.

                     (2)

                     A magas patogenitású madárinfluenza ázsiai törzse által 2004-ben Délkelet-Ázsiában okozott megbetegedéseket követően a Bizottság számos határozatot fogadott el, melyek más áruk mellett megtiltják a baromfin kívüli egyéb madarak behozatalát is az érintett harmadik országokból.

                     (3)

                     A fogságban élő madarak behozatala által jelentett kockázatok jegyzékének elkészítése érdekében a Bizottság 2005. április 13-án felkérte az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot, hogy adjon tudományos szakvéleményt vadon befogott, illetve fogságban tenyésztett madarak harmadik országokból történő behozatala által jelentett kockázattal kapcsolatban.

                     (4)

                     A Bizottság kérésére az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság állat-egészségügyi és állatjóléti testülete 2006. október 26–27-i ülésén elfogadott egy tudományos szakvéleményt a baromfin kívüli vadon élő madarak Unióba történő behozatalához kapcsolódó állat-egészségügyi és állatjóléti kockázatokkal kapcsolatban. Az említett szakvélemény lehetséges eszközöket és lehetőségeket nevez meg, amelyek csökkenthetik a baromfin kívüli madarak behozatalával kapcsolatos ismert állat-egészségügyi kockázatokat.

                     (5)

                     Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság tudományos szakvéleményében megfogalmazott egyik ajánlás a baromfin kívüli madarakat az Unióba exportáló harmadik országokban végzett ellenőrzésekre vonatkozik. A kivitel helyére irányuló új intézkedések leginkább abban játszhatnak szerepet, hogy kisebb valószínűséggel jelentenek be fertőzött madarakat az Unióba való belépés céljából. Emiatt a behozatali feltételeket ebben a rendeletben oly módon kell meghatározni, hogy csak az adott madarak uniós behozatalára engedéllyel rendelkező harmadik országokból legyen lehetséges a behozatal.

                     (6)

                     Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság egy másik ajánlása a vadon befogott madarak behozatalára vonatkozik. A tudományos szakvélemény meghatározza a kockázatot, amelyet az esetlegesen fertőzött madarak jelentenek, amelyek más, fertőzött vadon élő madaraktól vagy a szennyezett környezettől származó fertőzés oldalirányú terjedésével, illetve fertőzött baromfikból való átterjedés által fertőződtek meg. Figyelembe véve a vadon élő vonuló madarak szerepét a madárinfluenza Ázsiából Európába történő terjedésében 2005 és 2006 során, helyénvaló a baromfin kívüli madarak behozatalát a fogságban tenyésztett madarakéra korlátozni.

                     (7)

                     Ritkán lehetséges teljes bizonyossággal különbséget tenni a vadon befogott és a fogságban tenyészett madarak között. Vannak olyan jelölési módok, amelyeket mindkét esetben alkalmazni lehet anélkül, hogy különbséget lehetne tenni a madarak között. Ezért helyénvaló a baromfin kívüli madarak behozatalát olyan telepekre korlátozni, melyeket az exportáló harmadik ország illetékes hatósága engedélyezett, és az ilyen engedélyek minimális feltételeit meghatározni.

                     (8)

                     Az importált madarakat a tagállamokban közvetlenül az engedélyezett karanténlétesítménybe vagy karanténállomásra kell szállítani, és egészen addig ott kell tartani, amíg ki nem zárták a madárinfluenza vagy a Newcastle-betegség vírusával való fertőzöttségüket.

                     (9)

                     Amennyiben valamely engedélyezett karanténlétesítményben vagy karaténállomás egységében felmerül a madárinfluenza vagy a Newcastle-betegség előfordulásának gyanúja, a madaraknak az érintett létesítményekben való levágásának és megsemmisítésének megkezdése előtt helyénvaló a fertőzés gyanújának beigazolódásáig várni, hogy kizárható legyen, hogy a betegség tüneteit nem más vírus okozta.

                     (10)

                     A madárinfluenza elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről és a 92/40/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2005. december 20-i 2005/94/EK tanácsi irányelvet (5) azzal a célból fogadták el, hogy figyelembe vegyék a madárinfluenza elleni védekezés összegyűlt tapasztalatait. Ezen irányelv alapján elfogadták a 2005/94/EK tanácsi irányelvben előírt, a madárinfluenzára vonatkozó diagnosztikai kézikönyv elfogadásáról szóló, 2006. augusztus 4-i 2006/437/EK bizottsági határozatot (6) (diagnosztikai kézikönyv), amely meghatározza a madárinfluenza-kitörés tényének megerősítésére szolgáló, uniós szintű diagnosztikai eljárásokat, mintavételi módszereket és a laboratóriumi vizsgálati eredmények értékelési kritériumait. Figyelembe kell venni ezt a határozatot az engedélyezett karanténlétesítményekben és karanténállomásokon alkalmazott, a madárinfluenzára vonatkozó vizsgálati módszerek meghatározását illetően is.

                     (11)

                     Helyénvaló további behozatali eljárásokat meghatározni az Unióba való belépéskor az állat-egészségügyi határállomásról az engedélyezett karanténlétesítményekbe vagy karanténállomásokra történő szállítás tekintetében annak biztosítása érdekében, hogy az importált madarak ésszerű határidőn belül megérkeznek a kijelölt engedélyezett karanténlétesítménybe vagy karanténállomásra.

                     (12)

                     A jóváhagyott karanténlétesítményeknek és karanténállomásoknak, amelyek jegyzékét a tagállamoknak közzé kell tenniük, meg kell felelniük bizonyos minimális feltételeknek.

                     (13)

                     A madarak egyes behozatalaira egyéb uniós jogszabályok vonatkoznak. Ezért ezeket e rendelet alkalmazási köréből ki kell zárni.

                     (14)

                     A versenygalambok – melyeket az Unióba abból a célból hoznak be, hogy ott szabadon engedve visszaszállhassanak származási helyükre – jelentette állat-egészségügyi kockázat jellege miatt e rendelet alkalmazási köréből ki kell őket zárni.

                     (15)

                     Emellett egyes harmadik országok állat-egészségügyi feltételei megegyeznek a uniós jogszabályok által előírt feltételekkel. Ezért az ilyen országokból származó madarak behozatalára nem vonatkozik e rendelet hatálya.

                     (16)

                     Egyes eltéréseket szintén fontolóra kell venni azon madarak esetében, amelyekről egy engedélyezett karanténlétesítményben vagy karanténállomáson bebizonyosodott, hogy alacsony patogenitású madárinfluenzával és Newcastle-betegséggel fertőzöttek, azokban az esetekben, amikor a betegség előfordulása nem jelent kockázatot az Unió állat-egészségügyi helyzetére.

                     (17)

                     Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk
            Tárgy
            Ez a rendelet meghatározza egyes madarak az I. mellékletben említett országokból, illetve azok részeiből az Unióba irányuló behozatalára vonatkozó állat-egészségügyi feltételeket, valamint az ilyen behozatalra vonatkozó karanténfeltételeket.

            2. cikk
            Alkalmazási kör
            Ez a rendelet a madárfajokhoz tartozó állatokra vonatkozik.
            A következő esetekben azonban a rendeletet nem kell alkalmazni:

                        a)

                        baromfi;

                        b)

                        a rendeltetés helye szerinti tagállam illetékes hatósága által jóváhagyott természetvédelmi program keretében importált madarak;

                        c)

                        a 92/65/EGK irányelv 1. cikkének harmadik bekezdésében említett, tulajdonosuk kíséretében lévő, kedvtelésből tartott állatok;

                        d)

                        állatkerteknek, cirkuszoknak, vidámparkoknak vagy kísérleti célra szánt madarak;

                        e)

                        a 92/65/EGK irányelv 13. cikke értelmében engedélyezett szervezetek, intézmények vagy központok részére szánt madarak;

                        f)

                        versenygalambok, melyek olyan szomszédos harmadik országból érkeznek az Unió területére, ahol szokásos élőhelyük található, és közvetlenül ezt követően azzal a céllal engedik őket szabadon, hogy visszarepüljenek az említett harmadik országba;

                        g)

                        Andorrából, Liechtensteinből, Monacóból, Norvégiából, San Marinóból, Svájcból és a Vatikánvárosból importált madarak.

            3. cikk
            Fogalommeghatározások
            E rendelet alkalmazásában a 2005/94/EK irányelv fogalommeghatározásait kell alkalmazni, a „baromfi” ugyanazon irányelv 2. cikkének 4. pontjában meghatározott fogalma kivételével. E rendelet alkalmazásában „baromfi”: tyúk, pulyka, gyöngytyúk, kacsa, liba, fürj, galamb, fácán, fogoly és laposmellű futómadár (Ratitae), amelyet tenyésztés, hústermelés vagy étkezésitojás-termelés vagy a szárnyasvad-állomány utánpótlása céljából fogságban nevelnek vagy tartanak.
            A következő fogalommeghatározásokat szintén alkalmazni kell:
            a)   „madár”: a madárfajhoz tartozó, a 2. cikk második bekezdésében említettől eltérő állat;
            b)   „engedélyezett telep”:

                        i.

                        olyan létesítmény, amelyet kizárólag madarak céljából használnak; valamint

                        ii.

                        olyan létesítmény, melyet az exportáló harmadik ország illetékes hatósága a 4. cikk és a II. melléklet feltételeinek betartása szempontjából ellenőrzött és engedélyezett;

                  c)   „fogságban tenyésztett madarak”: azok a madarak, amelyeket nem vadon fogtak be, hanem fogságban születtek és nevelték fel őket, és olyan szülők utódai, amelyek fogságban párosodtak vagy amelyek ivarsejtjeit fogságban más módon egyesítették;
            d)   „varratmentesen zárt lábgyűrű”: folyamatos kört képező gyűrű vagy szalag, amelyen nincs semmilyen megszakítás vagy illesztés, azt semmilyen módon nem változtatták meg, olyan méretű, hogy azt nem lehet eltávolítani a madár lábáról, amikor az – a gyűrűnek a madár életének első napjaiban végzett felhelyezését követően – teljesen kifejlődik, és azt kereskedelmileg e célból gyártották;
            e)   „engedélyezett karanténlétesítmény”: olyan karanténállomástól eltérő létesítmény:

                        i.

                        amelyben az importált madarakat karanténba helyezik;

                        ii.

                        amelyet az illetékes hatóság a 6. cikkben és a IV. mellékletben meghatározott minimális feltételek betartása szempontjából ellenőrzött és engedélyezett;

                  f)   „engedélyezett karanténállomás”: olyan létesítmény,

                        i.

                        amelyben az importált madarakat karanténba helyezik;

                        ii.

                        amely több, egymástól a működés tekintetében és fizikailag is elkülönülő egységből áll, és amelyben minden egység kizárólag azonos szállítmányból származó, azonos egészségi állapotú madarakat tartalmaz, és így egy járványtani egységnek minősül;

                        iii.

                        amelyet az illetékes hatóság a 6. cikk ben és a IV. melléklet ben meghatározott minimális feltételek betartása szempontjából ellenőrzött és engedélyezett;

                  g)   „jelzőmadarak”: olyan baromfi, amelyet a karanténba helyezés során diagnosztikai segítségként alkalmaznak;
            h)   „diagnosztikai kézikönyv”: a 2006/437/EK határozat mellékletében található, a madárinfluenzára vonatkozó diagnosztikai kézikönyv.

            4. cikk
            Engedélyezett telepek
            Az engedélyezett telepeknek az alábbi feltételeknek kell megfelelniük:

                        a)

                        a telepet az illetékes hatóságnak a II. mellékletben foglalt feltételekkel összhangban jóvá kell hagynia és engedélyszámmal kell ellátnia;

                        b)

                        az engedélyszámot az említett hatóságnak közölnie kell a Bizottsággal;

                        c)

                        a telep nevének és engedélyszámának szerepelnie kell a telepek Bizottság által létrehozott jegyzékében;

                        d)

                        a telep engedélyét az illetékes hatóságnak azonnal vissza kell vonnia vagy fel kell függesztenie, ha az már nem tartja be a II. mellékletben előírt feltételeket, és a Bizottságot erről haladéktalanul értesíteni kell.

            5. cikk
            Behozatali feltételek
            A madarak behozatala csak akkor engedélyezhető, ha a madarak tekintetében teljesülnek az alábbi feltételek:

                        a)

                        a madarak fogságban születtek;

                        b)

                        a madarak az I. mellékletben említett harmadik országokból vagy azok területéről származnak;

                        c)

                        a madarak olyan engedélyezett telepekről származnak, amelyek megfelelnek a 4. cikkben megállapított feltételeknek;

                        d)

                        a madarakat szállításuk előtt 7–14 nappal negatív eredményű laboratóriumi vírusvizsgálatnak vetették alá madárinfluenza és Newcastle-betegség szempontjából;

                        e)

                        a madarak nem kaptak madárinfluenza elleni védőoltást;

                        f)

                        a madarakat olyan állat-egészségügyi bizonyítvány kíséri, amely megfelel a III. mellékletben meghatározott mintának (a továbbiakban: állat-egészségügyi bizonyítvány);

                        g)

                        a madarakat egyedileg megjelölt, varratmentesen zárt lábgyűrű vagy mikrochip segítségével egyedi azonosító szám alapján lehet azonosítani, a 865/2006/EK bizottsági rendelet (7) 66. cikkének (2) bekezdésével összhangban;

                        h)

                        a g) pontban meghatározott lábgyűrű vagy mikrochip egyedi azonosító száma legalább az alábbiakat tartalmazza:

                                    —

                                    az azonosítást végző exportáló harmadik ország ISO kódja,

                                    —

                                    egyedi sorozatszám;

                        i)

                        a g) pontban meghatározott egyedi azonosító számot be kell jegyezni az állat-egészségügyi bizonyítványba;

                        j)

                        a madarakat olyan új tárolókban szállítják, amelyeket külsőleg az állat-egészségügyi bizonyítványon feltüntetett azonosító számmal megegyező azonosító szám egyedileg azonosít.

            6. cikk
            Engedélyezett karanténlétesítmények és karanténállomások
            Az engedélyezett karanténlétesítményeknek és karanténállomásoknak meg kell felelniük a IV. mellékletben meghatározott minimális feltételeknek.
            A tagállamok összeállítják és naprakészen tartják az engedélyezett karanténlétesítmények és karanténállomások, valamint azok engedélyszámának jegyzékét és elérhetővé teszik azt a Bizottság, a többi tagállam és a nyilvánosság számára.

            7. cikk
            Madarak közvetlen szállítása az engedélyezett karanténlétesítményekbe és karanténállomásokra
            Az állat-egészségügyi határállomástól a madarakat ketrecekben vagy ládákban közvetlenül az engedélyezett karanténlétesítménybe vagy karanténállomásra szállítják.
            A határállomástól a karanténlétesítménybe vagy karanténállomásra való szállítás időtartama rendes körülmények között nem haladhatja meg a kilenc órát.
            A szállításhoz használt járműveket az illetékes hatóság jogosulatlan felnyitás elleni pecséttel látja el.

            8. cikk
            Tanúsítvány
            Az importőröknek vagy megbízottaiknak a karanténlétesítményért vagy karanténállomásért felelős személy által aláírt, a belépés szerinti tagállam valamely hivatalos nyelvén kiállított írásos tanúsítványt kell benyújtaniuk, amely igazolja, hogy a madarakat a karanténlétesítmény fogadja.
            A tanúsítvány:

                        a)

                        egyértelműen feltünteti a karanténlétesítmény vagy karanténállomás nevét, címét és engedélyszámát;

                        b)

                        a tanúsítványt az állat-egészségügyi határállomásra a szállítmány érkezése előtt e-mailben vagy faxon juttatják el, vagy az importőr, illetve megbízottja bemutatja azt a határállomásnál, mielőtt a madarakat az állat-egészségügyi határállomásról kiengedik.

            9. cikk
            Madarak szállítása az Unió területén
            Ha az Unióba a madarak nem a rendeltetés helye szerinti tagállam területén lépnek be, minden lehetséges intézkedést meg kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy a szállítmány eljusson a rendeltetés helye szerinti tagállamba.

            10. cikk
            A madarak szállításának ellenőrzése

               (1)   Ha az uniós jogszabályok előírják a madaraknak az állat-egészségügyi határállomástól a rendeltetés helye szerinti engedélyezett karanténlétesítménybe vagy karanténállomásra történő szállításának ellenőrzését, a következő információk cseréjére kerül sor:

                           a)

                           az állat-egészségügyi határállomásért felelős hatósági állatorvos a TRACES-hálózaton keresztül értesíti a szállítmány rendeltetési helye szerinti engedélyezett karanténlétesítményért vagy karanténállomásért felelős illetékes hatóságot a madarak származási és rendeletési helyéről;

                           b)

                           a rendeltetési hely szerinti engedélyezett karanténlétesítményért vagy karanténállomásért felelős személy a szállítmánynak a karanténlétesítménybe vagy karanténállomásra történő megérkezését követő egy munkanapon belül e-mailben vagy faxon értesíti a szállítmány rendeltetési helye szerinti engedélyezett karanténlétesítményért vagy karanténállomásért felelős hatósági állatorvost arról, hogy a szállítmány megérkezett rendeltetési helyére;

                           c)

                           a szállítmány rendeltetési helye szerinti engedélyezett karanténlétesítményért vagy karanténállomásért felelős hatósági állatorvos a TRACES-hálózaton keresztül a szállítmánynak a karanténlétesítménybe vagy karanténállomásra történő megérkezését követő három munkanapon belül értesíti az állat-egészségügyi határállomásért felelős hatósági állatorvost, aki értesítette őt a szállítmány elindulásáról, hogy a szállítmány megérkezett rendeltetési helyére.

               (2)   Ha az állat-egészségügyi határállomásért felelős illetékes hatóság megerősítést kap arra vonatkozóan, hogy az engedélyezett karanténlétesítmény vagy karanténállomás számára bejelentett maradak nem érkeztek meg rendeltetési helyükre három munkanappal a szállítmánynak a karanténlétesítménybe vagy karanténállomásra való becsült megérkezését követően, az illetékes hatóság meghozza a szükséges intézkedéseket a szállítmányért felelős személlyel szemben.

            11. cikk
            A karanténra vonatkozó rendelkezések

               (1)   A madarakat legalább 30 napon át elkülönítve kell tartani egy engedélyezett karanténlétesítményben vagy karanténállomáson (a továbbiakban: karantén).

               (2)   A hatósági állatorvosnak legalább az egyes szállítmányok karanténjának kezdetén és végén ellenőriznie kell a karantén körülményeit, beleértve a halálozási arány vizsgálatát, és az engedélyezett karanténlétesítményben vagy az engedélyezett karanténállomás minden egységében a madarak klinikai vizsgálatát.
               Ha azonban a járványügyi helyzet úgy kívánja, a hatósági állatorvos gyakrabban végez ellenőrzéseket.

            12. cikk
            A karantén ideje alatt a szállítmánnyal kapcsolatosan végrehajtandó ellenőrzés, mintavétel és vizsgálat

               (1)   A madárinfluenzára és Newcastle-betegségre vonatkozó, az V. mellékletben meghatározott ellenőrzést, mintavételt és vizsgálatot azután kell elvégezni, hogy a madarak megérkeznek a karanténba.

               (2)   Ha jelzőmadarak alkalmazására kerül sor, legalább 10 jelzőmadarat kell használni az engedélyezett karanténlétesítményben vagy az engedélyezett karanténállomás minden egységében.

               (3)   Az ellenőrzéshez, mintavételhez és vizsgálathoz használt jelzőmadaraknak a következő feltételeknek kell megfelelniük:

                           a)

                           legalább háromhetesek, és kizárólag egyszer erre a célra használják őket;

                           b)

                           azonosítás céljából a lábra helyezett szalaggal vagy más nem eltávolítható azonosítóval vannak ellátva;

                           c)

                           nincsenek beoltva és a madárinfluenza, valamint a Newcastle-betegség tekintetében szeronegatívnak bizonyultak a karantén megkezdése előtti 14 napos időszakon belül;

                           d)

                           a madarak érkezése előtt az engedélyezett karanténlétesítményben vagy az engedélyezett karanténállomás egységében az említett madarakkal közös légtérben, azokhoz a lehető legközelebb helyezték el őket, biztosítva, hogy a jelzőmadarak szoros kapcsolatban legyenek a karanténba helyezett madarak ürülékével.

            13. cikk
            Intézkedések az engedélyezett karanténlétesítményben vagy karanténállomáson járvány gyanúja esetén

               (1)   Ha az engedélyezett karanténlétesítményben a karantén ideje alatt felmerül a gyanú, hogy egy vagy több madár és/vagy jelzőmadár madárinfluenzával vagy Newcastle-betegséggel fertőzött, intézkedéseket kell hozni:

                           a)

                           az illetékes hatóság az engedélyezett karanténlétesítményt hatósági felügyelet alá veszi;

                           b)

                           az V. melléklet 2. pontjában meghatározott virológiai vizsgálat céljából az érintett madaraktól és jelzőmadaraktól mintát vesznek, amelyet megfelelően megvizsgálnak;

                           c)

                           a gyanú kizárásáig egyetlen madár sem érkezhet az engedélyezett karanténlétesítménybe, illetve hagyhatja el azt.

               (2)   Amennyiben az (1) bekezdésben említettek szerint az érintett engedélyezett karanténlétesítményben a madárinfluenzával vagy Newcastle-betegséggel való fertőzöttség gyanúja beigazolódik, a következő intézkedéseket kell hozni:

                           a)

                           az engedélyezett karanténlétesítményben valamennyi madarat és jelzőmadarat levágják és megsemmisítik;

                           b)

                           az engedélyezett karanténlétesítményt kitakarítják és fertőtlenítik;

                           c)

                           a végleges takarítást és fertőtlenítést követő 21 napon belül nem érkeznek madarak az engedélyezett karanténlétesítménybe.

               (3)   Ha az engedélyezett karanténállomáson a karantén ideje alatt felmerül a gyanú, hogy a karanténállomás valamely egységében egy vagy több madár és/vagy jelzőmadár madárinfluenzával vagy Newcastle-betegséggel fertőzött, intézkedéseket kell hozni:

                           a)

                           az illetékes hatóság az engedélyezett karanténállomást hatósági felügyelet alá veszi;

                           b)

                           az V. melléklet 2. pontjában meghatározott virológiai vizsgálat céljából az érintett madaraktól és jelzőmadaraktól mintát vesznek, amelyet megfelelően megvizsgálnak;

                           c)

                           a gyanú kizárásáig egyetlen madár sem érkezhet az engedélyezett karanténállomásra, illetve hagyhatja el azt.

               (4)   Amennyiben a (3) bekezdésben említettek szerint az érintett engedélyezett karanténállomáson a madárinfluenzával vagy Newcastle-betegséggel való fertőzöttség gyanúja beigazolódik, a következő intézkedéseket kell hozni:

                           a)

                           az engedélyezett karanténállomás érintett egységében valamennyi madarat és jelzőmadarat levágják és megsemmisítik;

                           b)

                           az érintett egységet kitakarítják és fertőtlenítik;

                           c)

                           az alábbi mintákat veszik le:

                                       i.

                                       jelzőmadarak alkalmazása esetén az érintett egység végleges kitakarítását és fertőtlenítését követően legalább 21 nappal vehető minta a többi karanténegység jelzőmadaraitól az V. mellékletben meghatározott szerológiai vizsgálat céljából; vagy

                                       ii.

                                       ha jelzőmadarak alkalmazására nem került sor, a végleges kitakarítást és fertőtlenítést követő 7–15 napon belül vehető minta a többi karanténegység madaraitól az V. melléklet 2. pontjában meghatározott virológiai vizsgálat céljából;

                           d)

                           az engedélyezett karanténállomást egyetlen madár sem hagyhatja el mindaddig, amíg a c) pontban meghatározott mintavétel negatív eredményei megerősítést nem nyertek.

               (5)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az e cikk alapján hozott intézkedésekről.

            14. cikk
            Az alacsony patogenitású madárinfluenza vagy Newcastle-betegség pozitív eredményéhez kapcsolódó eltérések az engedélyezett karanténlétesítményben vagy karanténállomáson

               (1)   Ha a karantén ideje alatt egy vagy több madár és/vagy jelzőmadár esetében kimutatják, hogy alacsony patogenitású madárinfluenzával vagy Newcastle-betegséggel fertőzött, az illetékes hatóság kockázatértékelés alapján eltérést tehet lehetővé a 13. cikk (2) bekezdésének a) pontjában és (4) bekezdésének a) pontjában meghatározott intézkedésektől, amennyiben az eltérés nem veszélyezteti a járvánnyal szembeni védekezést (a továbbiakban: eltérés).
               A tagállamok minden ilyen eltérésről haladéktalanul értesítik a Bizottságot.

               (2)   Ha a hatósági állatorvos megvizsgálja az eltérést kapott engedélyezett karanténlétesítményt vagy karanténállomást, és bebizonyosodik, hogy egy vagy több madár és/vagy jelzőmadár alacsony patogenitású madárinfluenzával vagy Newcastle-betegséggel fertőzött, a (3)–(7) bekezdésben meghatározott intézkedések szerint kell eljárni.
               A tagállamok minden ilyen intézkedésről haladéktalanul értesítik a Bizottságot.

               (3)   Ha az alacsony patogenitású madárinfluenza jelenléte megerősítést nyer, a diagnosztikai kézikönyvben szereplő szabványos minta helyett a következő mintákat kell levenni laboratóriumi vizsgálat céljából az engedélyezett karanténlétesítményben vagy az engedélyezett karanténállomás minden egységében, 21 nappal az alacsony patogenitású madárinfluenza utolsó pozitív eredménye után és 21 naponként:

                           a)

                           valamennyi elhullott jelzőmadárból vagy más, a mintavétel idején jelen lévő madárból származó minták;

                           b)

                           légcső-/garat- és kloákaváladék-minták legalább 60 madárból vagy amennyiben kevesebb mint 60 madár van az engedélyezett karanténlétesítményben vagy az engedélyezett karanténállomás érintett egységében minden madárból; vagy pedig ha a madár kistermetű, egzotikus és olyan, amelyhez nem szoktak kézzel hozzányúlni, illetve amelynek kézben tartása veszélyes lehet az emberre, friss bélsármintát kell gyűjteni; az ilyen minták vétele és laboratóriumi vizsgálata mindaddig folytatódik, amíg két olyan egymást követő, negatív laboratóriumi eredményt nem kapnak, amely között legalább 21 nap telt el.

                     A kockázatértékelés eredményei alapján azonban az illetékes hatóság eltérést engedélyezhet az e bekezdésben meghatározott mintamérettől.

               (4)   Newcastle-betegség pozitív eredménye esetén az illetékes hatóság csak akkor engedélyezhet eltérést, ha a betegség utolsó előfordulásából adódó elhullást vagy klinikai felépülést követő 30 napon belül az V. melléklet 1. és 2. pontjával összhangban, a meghatározott időtartamra való hivatkozás figyelmen kívül hagyásával, negatív eredményű mintavételt végeztek.

               (5)   A madarak karanténban maradnak legalább mindaddig, amíg a (3) bekezdésben előírt laboratóriumi vizsgálati időszak véget nem ér.

               (6)   Az engedélyezett karanténlétesítményt vagy az engedélyezett karanténállomás érintett egységét kiürítése után ki kell takarítani, és fertőtleníteni kell. Bármely anyagot vagy hulladékot, amely szennyeződhetett, valamint a (3) bekezdésben előírt laboratóriumi vizsgálati időszak során felhalmozódott hulladékot úgy kell eltávolítani, hogy biztosítva legyen a patogén terjedésének megakadályozása, és úgy kell megsemmisíteni, hogy garantálva legyen az alacsony patogenitású madárinfluenza vagy Newcastle-betegség jelenlévő vírusának megsemmisítése.

               (7)   Az engedélyezett karanténlétesítményben vagy karanténállomáson az újratelepítés nem történhet meg a (6) bekezdésben meghatározott végső takarítás és fertőtlenítés befejezését követő 21 napos időszakban.

            15. cikk
            Intézkedések Chlamydiosis gyanúja esetén
            Ha az engedélyezett karanténlétesítményben vagy karanténállomáson a karantén időtartama során felmerül a gyanú vagy megállapítást nyer, hogy a papagájalakúak Chlamydophila psittacival fertőzöttek, a szállítmány összes madarát egy, az illetékes hatóság által engedélyezett módszerrel kell kezelni, a karantén időtartamát pedig az utolsó feljegyzett esetet követő legalább két hónappal meg kell hosszabbítani.

            16. cikk
            A karantén feloldása
            Engedélyezett karanténlétesítményben vagy karanténállomáson a madarak csak a hatósági állatorvos írásos engedélyével hagyhatják el a karantént.

            17. cikk
            Értesítések és jelentési követelmények

               (1)   A tagállamok 24 órán belül értesítik a Bizottságot az engedélyezett karanténlétesítményben vagy karanténállomáson felfedezett madárinfluenza vagy Newcastle-betegségről.

               (2)   A tagállamok évente tájékoztatják a Bizottságot az alábbiakról:

                           a)

                           az engedélyezett karanténlétesítményeken vagy karanténállomásokon keresztül importált madarak száma fajonként és származási hely szerinti engedélyezett telepenként;

                           b)

                           az állat-egészségügyi eljárás keretében az importált madarak halálozási arányára vonatkozó információ a származási országban a karanténidőszak végéig;

                           c)

                           a madárinfluenza, Newcastle-betegség és Chlamydophila psittaci előfordulásának száma az engedélyezett karanténlétesítményekben vagy karanténállomásokon.

            18. cikk
            A karanténnal kapcsolatos költségek
            Az e rendelet alkalmazásával kapcsolatban felmerülő, a karanténnal összefüggő minden költséget az importőr visel.

            19. cikk
            Hatályon kívül helyezés
            A 318/2007/EK rendelet hatályát veszti.
            A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat ezen rendeletre való hivatkozásnak kell tekinteni, és a VII. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.

            20. cikk
            Hatálybalépés
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2013. január 7-én.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök

               José Manuel BARROSO

            (1)  HL L 268., 1991.9.24., 56. o.

            (2)  HL L 268., 1992.9.14., 54. o.

            (3)  HL L 84., 2007.3.24., 7. o.

            (4)  Lásd a VI. mellékletet.

            (5)  HL L 10., 2006.1.14., 16. o.

            (6)  HL L 237., 2006.8.31., 1. o.

            (7)  HL L 166., 2006.6.19., 1. o.

            I. MELLÉKLET

               A fogságban tenyésztett madarak behozatalára jogosult harmadik országok jegyzéke

                        1.

                        A 798/2008/EK bizottsági rendelet (1) I. melléklete 1. része táblázatának 1. és 3. oszlopában felsorolt harmadik országok vagy azok részeinek jegyzéke, amelyeknél a táblázat 4. oszlopa a laposmellű futómadár kivételével a tenyész- vagy haszonbaromfi számára állatorvosi bizonyítványmintát ír elő;

                        2.

                        Argentína;

                        3.

                        Fülöp-szigetek: National Capital Region.

               (1)  HL L 226., 2008.8.23., 1. o.

            II. MELLÉKLET

               A származás szerinti harmadik országban működő telepek engedélyezésének a 4. cikkben meghatározott feltételei

            1.   FEJEZET

               A telepek engedélyezése

            A 4. cikkben meghatározott engedély megadásához a telepnek meg kell felelnie az e fejezetben megállapított feltételeknek.

                        1.

                        A telepet környezetétől egyértelműen el kell határolni és el kell különíteni, vagy az állatokat úgy kell elzárni vagy elhelyezni, hogy azok az állattartó telepek egészségügyi állapotára ne jelentsenek kockázatot.

                        2.

                        Megfelelő eszközökkel kell rendelkeznie az állatok befogására, elzárására és elkülönítésére, valamint megfelelő engedélyezett karanténlétesítményekkel és engedélyezett eljárásokkal kell rendelkeznie a nem engedélyezett létesítményekből származó állatokhoz.

                        3.

                        A telepért felelős személynek megfelelő gyakorlattal kell rendelkeznie a madarak terén.

                        4.

                        A telepnek mentesnek kell lennie a madárinfluenzától, a Newcastle-betegségtől és a Chlamydophila psittacitól; annak érdekében, hogy e betegségektől mentesnek nyilvánítsák, az illetékes hatóságnak értékelnie kell az engedélyezés iránti kérelem benyújtásának időpontját megelőző legalább három évre vonatkozó állat-egészségügyi állapotról szóló nyilvántartását, valamint a létesítményben tartott állatokon elvégzett klinikai és laboratóriumi vizsgálatok eredményeit. Az új telepeket azonban csak az ilyen létesítményekben tartott állatokon végzett klinikai és laboratóriumi vizsgálatok eredményeitől függően engedélyezik.

                        5.

                        Naprakész nyilvántartást kell vezetnie a következőkről:

                                    a)

                                    a jelen levő valamennyi fajhoz tartozó állatok száma és azonosítása (életkor, ivar, faj, és – adott esetben – egyedi azonosító szám);

                                    b)

                                    a telepre érkező vagy az azt elhagyó állatok száma és azonosítása (életkor, ivar, faj, és – adott esetben – egyedi azonosító szám) a származásukra vagy rendeltetésükre, a telepre, illetve arról történő be- vagy kiszállításra és az állatok egészségügyi állapotára vonatkozó információkkal együtt;

                                    c)

                                    a vérvizsgálatok vagy más diagnosztikai eljárások eredményei;

                                    d)

                                    betegség előfordulása és – adott esetben – az alkalmazott gyógykezelés;

                                    e)

                                    a telepeken elhullott állatok, köztük a halva született állatok post mortem vizsgálatainak eredményei;

                                    f)

                                    az elkülönítés vagy karantén ideje alatt tett megfigyelések.

                        6.

                        A telep vagy megállapodik egy illetékes laboratóriummal a post mortem vizsgálatok elvégzéséről, vagy rendelkezik egy vagy több megfelelő létesítménnyel, amelyben egy illetékes személy a feljogosított állatorvos felügyelete alatt elvégezheti e vizsgálatokat.

                        7.

                        A telep vagy megfelelő megállapodásokkal, vagy helyszíni eszközökkel rendelkezik a betegségben elhullott vagy emiatt leölt állatok tetemeinek megfelelő ártalmatlanítására.

                        8.

                        A telepnek szerződéssel vagy jogi eszközzel biztosítania kell az exportáló harmadik ország illetékes hatóságának ellenőrzése alatt álló és általa feljogosított állatorvos szolgáltatásait, aki:

                                    a)

                                    gondoskodik az érintett ország járványügyi helyzetének megfelelő járványügyi és ellenőrző intézkedések illetékes hatóság általi engedélyezéséről, valamint a telepen történő alkalmazásáról. Ezek az intézkedések a következőket tartalmazzák:

                                                i.

                                                éves járványfelügyeleti terv, amely magában foglalja az állatok megfelelő ellenőrzését a zoonózisok szempontjából;

                                                ii.

                                                a fertőző betegségekre gyanús állatok klinikai, laboratóriumi és post mortem vizsgálata;

                                                iii.

                                                a fertőző betegségek szempontjából gyanús állatok megfelelő beoltása, az Állat-egészségügyi Világszervezet szárazföldi állatokra vonatkozó diagnosztikai vizsgálatokról és vakcinákról szóló kézikönyvével összhangban;

                                    b)

                                    gondoskodik arról, hogy haladéktalanul értesítsék a harmadik ország illetékes hatóságát a gyanús elhullásokról vagy bármely más olyan tünet előfordulásáról, amely azt jelzi, hogy az állatok madárinfluenzával, Newcastle-betegséggel vagy Chlamydophila psittacival fertőzöttek;

                                    c)

                                    gondoskodik arról, hogy a telepre beérkező állatokat szükség szerint elkülönítsék, összhangban ezen rendelet követelményeivel és – ha van ilyen – az illetékes hatóság utasításaival;

                                    d)

                                    felelős e rendelet állat-egészségügyi követelményei, valamint az állatok szállítás alatti védelmére vonatkozó uniós jogszabályok folyamatos betartásáért.

                        9.

                        Ha a telepen kísérleteket végző laboratóriumoknak szánt állatokat, az ilyen állatok általános gondozását és elhelyezését a 2010/63/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 33. cikkének követelményeivel összhangban kell végezni.

                  2.   FEJEZET

               A telepek engedélyének megtartása

            A telepek csak akkor tarthatják meg engedélyüket, ha megfelelnek az e fejezetben meghatározott feltételeknek.

                        1.

                        A létesítmények az illetékes hatóság hatósági állatorvosának ellenőrzése alatt állnak, aki:

                                    a)

                                    biztosítja, hogy az e rendeletben foglalt feltételek teljesülnek;

                                    b)

                                    legalább évente egyszer látogatást tesz a telep létesítményeiben;

                                    c)

                                    ellenőrzi a feljogosított állatorvos tevékenységét és az éves járványfelügyeleti terv végrehajtását;

                                    d)

                                    igazolja, hogy az állatok klinikai, post mortem és laboratóriumi vizsgálatai során nem mutatták ki a madárinfluenza, Newcastle-betegség vagy Chlamydophila psittaci előfordulását.

                        2.

                        Csak egy másik engedélyezett telepről származó állatok vihetők be a telepre, összhangban az ebben a rendeletben meghatározott feltételekkel.

                        3.

                        A telep az engedélyezés időpontjától számítva legalább tíz éven keresztül megőrzi az 1. fejezet 5. pontjában említett nyilvántartásokat.

                  3.   FEJEZET

               Az engedélyezett telepektől eltérő forrásból származó madarak karanténja

            Eltérve a 2. fejezet 2. pontjától, az engedélyezett telepektől eltérő forrásokból származó madarak bekerülhetnek a telepre, miután az illetékes hatóság erre engedélyt adott, amennyiben az említett állatok karanténba kerülnek az illetékes hatóság utasításainak megfelelően, mielőtt az állományba kerülnének. A karantén időtartama legalább 30 nap.
            4.   FEJEZET

               A telepek engedélyének felfüggesztése, visszavonása vagy újbóli megadása

            A telepek engedélyének részleges vagy teljes felfüggesztésére, visszavonására vagy újbóli megadására vonatkozó eljárásoknak meg kell felelniük az e fejezetben meghatározott feltételeknek.

                        1.

                        Ha az illetékes hatóság megállapítja, hogy a telep már nem felel meg az 1. és 2. fejezetben meghatározott feltételeknek, vagy megváltozott az alkalmazása, tehát már nem kizárólagosan madarak használják, felfüggeszti vagy visszavonja az ilyen létesítmény engedélyét.

                        2.

                        Ha az illetékes hatóságot madárinfluenza, Newcastle-betegség vagy Chlamydophila psittaci gyanújáról értesítették, felfüggeszti a telep engedélyét, amíg a betegség előfordulásának lehetőségét hivatalosan ki nem zárják. Az illetékes hatóság biztosítja, hogy megtegyenek minden, a gyanú megerősítéséhez vagy kizárásához, valamint a betegség elterjedésének megelőzéséhez szükséges intézkedést az érintett betegség elleni intézkedésekre és az állatok kereskedelmére vonatkozó uniós jogszabályok követelményeivel összhangban.

                        3.

                        Ha a betegség gyanúját megerősítik, az illetékes hatóság csak az 1. fejezet követelményeivel összhangban adhat újra engedélyt a telepnek, a következő intézkedéseket követően:

                                    a)

                                    a betegség és a fertőzésforrás felszámolása a telepen;

                                    b)

                                    a telep megfelelő kitakarítása és fertőtlenítése;

                                    c)

                                    az 1. fejezetben meghatározott feltételek teljesítése, a 4. pont kivételével.

                        4.

                        Az illetékes hatóság haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot bármely telep engedélyének felfüggesztéséről, visszavonásáról vagy újbóli megadásáról.

               (1)  HL L 276., 2010.10.20., 33. o.

            III. MELLÉKLET

               Az 5. cikk f) pontjában említett állat-egészségügyi bizonyítvány az unió területére szállítandó egyes madarak – a baromfi kivételével – behozatalához

            Szövege kép

               I. rész: A feladott szállítmány adatai
               ORSZÁG
               Állat-egészségügyi bizonyítvány az EU-ba történő szállításhoz
               I.1. Feladó
               Név
               Cím
               Telefonszám
               I.2. A bizonyítvány hivatkozási száma
               I.2.a.
               I.3. Központi illetékes hatóság
               I.4. Helyi illetékes hatóság
               I.5. Címzett
               Név
               Cím
               Irányítószám
               Telefonszám
               I.6.
               I.7. Származási ország
               ISO-kód
               I.8. Származási régió
               Kód
               I.9. Rendeltetési ország
               ISO-kód
               I.10.
               I.11. Származási hely
               Gazdaság
               Név
               Engedélyszám
               Cím
               I.12. Rendeltetési hely
               Név
               Engedélyszám
               Cím
               I.13. Berakodás helye
               Cím
               Engedélyszám
               I.14. Indulás dátuma
               indulás ideje
               I.15. Szállítóeszköz
               Repülőgép
               Hajó
               Vasúti vagon
               Gépjármű
               Egyéb
               Azonosítás:
               Hivatkozás okiratokra:
               I.16. A beléptető állat-egészségügyi határállomás az EU területén
               I.17. CITES-szám(ok)
               I.18. Áru ismertetése
               I.19. Árukód (HR-kód)
               I.20. Mennyiség
               I.21.
               I.22. Csomagok száma
               I.23. A konténer azonosítója/Plombaszám
               I.24.
               I.25. Az alábbiak céljából hitelesített áruk
               Karantén
               I.26.
               I.27. Az EU-ba történő behozatalért vagy engedélyezésért
               I.28. Áruk beazonosítása
               Faj
               (Tudományos megnezvezés)
               Azonosító rendszer
               Azonosító szám
               Mennyiség

            Szövege kép

               II. rész: Bizonyítvány
               ORSZÁG
               Fogságban tenyésztett madarak
               II.a. A bizonyítvány hivatkozás száma
               II.b.
               II.1. Egészségügyi igazolás
               Alulírott … (harmadik ország neve) hatósági állatorvosa igazolom, hogy:
               II.1.1. A madarakat az illetékes hatóság által az említett célból engedélyezett tenyésztelepeken tartották az exportáló ország területén legalább 21 napig vagy keltetésük óta.
               II.1.2. A madarak fogsában tenyésztett madarak (olyan madarak, amelyeket nem vadon fogtak be, hanem fogságban születtek és nevelték fel őket és olyan szülők utódai, amelyek fogságban párosodtak vagy amelyek ivarsejtjeit fogsában más módon egyesítették).
               II.1.3. Az I.28. pontban ismertetett madarakat ma, 48 órán belül vagy a szállítást megelőző utolsó munkanapon klinikai vizsgálatnak vetették alá, és mentesnek találták a betegség látható jelétől.
               II.1.4. A Newcastle-betegség, a madárinfluenza baromfikban és más fogságban tartott madarakban, illetve a psittacosis a papagájalakúakban (1) bejelentési kötelezettség alá tartozik.
               II.1.5. A madarak olyan telepről származnak, amelyre nem írtak elő a II.1.4. pontban említett betegségekkel kapcsolatos állat-egészségügyi korlátozásokat.
               II.1.6. A madárinfluenza és a Newcastle-betegség kitöréséről nem érkezett értesítés sem a származási hely szerinti gazdaságban, sem a környező terület 10 km-es körzetén belül legalább 30 napja.
               II.1.7. Csak papagájalakúak (1) esetében: a psittacosis kitöréséről a tenéysztelepen az elmúlt 60 nap során nem érkezett jelentés.
               II.1.8. A madarakat szállításuk előtt 7–14 nappal negatív eredményű laboratóriumi vírusvizsgálatnak vetették alá madárinfluenza és Newcastle-begegség szempontjából
               II.1.9. A madarak nem kaptak madárinfluenza elleni védőoltást.
               II.1.10. A madarak
               (2) [nem kaptak Newcastle-betegség elleni védőoltást.]
               vagy
               (2) [kaptak Newcastle-betegség elleni védőoltást, felhasználva:
               (név és típus (élő kórokozót vagy vakcinát tartalmazó) a Newcastle-betegség vírusának vakciná(k)ban alkalmazott törzsét) … hetes korban.]
               II.2. A madarak szállítása:
               II.2.1. A CITES-ben felsorolt fajok esetében a madarakat a „CITES szállításra vonatkozó iránymutatásai” rendelkezéseinek megfelelően kell szállítani.
               II.2.2. Az ezen igazolásban ismertetett madarakat ketrecekben vagy ládákban szállítják, amelyek:
               a) csak ugyanarról a tenyésztelepről származó madarakat tartalmaznak;
               b) azonos fajba tartozó madarakat tartalmaznak, vagy különböző rekeszekből állnak, melyek mindegyike ugyanabba a fajba tartozó madarakat tartalmaz;
               c) fel van tüntetve rajtuk a származás szerinti létesítmény neve és címe, egyedi nyilvántartási száma és az egyes ládák vagy ketrecek egyedi azonosító száma;
               d) a következő módon vannak kialakítva:
               i. megakadályozzák az ürülék elszóródását és a legkisebbre csökkentik a toll elhullásást a szállítás során;
               ii. lehetővé teszik a madarak megtekintését;
               iii. lehetővé teszik a tisztítást és a fertőtlenítést;

            Szövege kép

               ORSZÁG
               Fogságban tenyésztett madarak
               II.a. A bizonyítvány hivatkozás száma
               II.b.
               e) először kerül sor használatukra és az illetékes hatóság utatsításaival összhangban berakodás előtt az őket szállító járműhöz hasonlóan tisztításban és fertőtlenítésben részesültek;
               f) légi szállítás esetén legalább az IATA (Nemzetközi Légifuvarozási Szövetség) legfrisebb, az élő állatok szállítására vonatkozó szabályainak megfelelnek.
               Megjegyzések
               I. rész
               rovat: Származási hely: a gazdaság a 139/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet fogalommeghatározásának megfelelő telep lehet.
               rovat: Nyilvántartási szám (vasúti kocsik vagy tároló és teherautók), járatszám (repülő) vagy név (hajó). Kirakodás és újrarakodás esetén külön információt kell rendelkezésre bocsátani.
               rovat: A megfelelő HR-kódokat kell alkalmazni: 01.06.31, 01.06.32, 01.06.39.
               rovat: A tároló azonosítása: minden egyes ládát/ketrecet/rekeszt azonosítani kell.
               II. rész
               (1) Csak papagájalakúak esetében alkalmazandó.
               (2) A nem kívánt rész törlendő.
               Megjegyzés az importőr számára: ez a bizonyítvány kizárólag állatorvosi célokat szolgál, és a szállítmányt az állat-egészségügyi határállomásig kell kísérnie.
               Az állat-egészségügyi határállomáson történő importellenőrzést követően a szállítmányt közvetlenül az engedélyezett karanténlétesítménybe vagy karanténállomásra kell szállítani.
               A bizonyítány 10 napig érvényes. Hajón való szállítás esetén az érvényességet a tengeri út időtartamával kell meghosszabbítani.
               Hatósági állatorvos
               Név (nyomtatott nagy betűkkel):
               Képesítés és beosztás
               Dátum:
               Aláírás:
               Bélyegző

            IV. MELLÉKLET

               A madarak elkülönítésére szánt a 6. cikkben említett engedélyezett karanténlétesítmények és karanténállomások minimális feltételei

            Az engedélyezett karanténlétesítményeknek és karanténállomásoknak meg kell felelniük az 1. és 2. fejezetben meghatározott feltételeknek.
            1.   FEJEZET

               A karanténlétesítmény vagy karanténállomás kialakítása és felszereltsége

                        1.

                        A karanténlétesítmény vagy karanténállomás olyan különálló épületből vagy épületekből áll, amely vagy amelyek más baromfitartó gazdaságoktól és más madarakat tartó gazdaságoktól az illetékes hatóság által előírt, a madárinfluenza és a Newcastle-betegség epidemológiai sajátosságait figyelembe vevő kockázatértékelés alapján meghatározott távolságban helyezkednek el. A bejárati és kijárati ajtóknak zárhatóknak kell lenniük, és azokat az alábbi felirattal kell ellátni: „KARANTÉN – Illetéktelenek számára tilos a belépés”.

                        2.

                        A karanténállomás minden karanténegységének külön légteret kell alkotnia.

                        3.

                        A karanténlétesítményt vagy karanténállomást úgy kell kialakítani, hogy oda más madarak, legyek és kártevő állatok ne juthassanak be, valamint légmentesen lezárhatónak kell lennie a gázzal történő fertőtlenítés lehetővé tétele céljából.

                        4.

                        Az engedélyezett karanténlétesítményben és az engedélyezett karanténállomás minden egységében biztosítani kell a kézmosás lehetőségét.

                        5.

                        Az engedélyezett karanténlétesítmény és az engedélyezett karanténállomás minden egységének bejárati és kijárati ajtóit dupla ajtós rendszerrel kell ellátni.

                        6.

                        Higiéniai védőkorlátokat kell létrehozni az engedélyezett karanténlétesítmény és az engedélyezett karanténállomás egységeinek be- és kijáratánál.

                        7.

                        Minden berendezést úgy kell kialakítani, hogy tisztítható és fertőtleníthető legyen.

                        8.

                        A takarmánytárolót madarak és rágcsálók bejutását kizáró módon kell kialakítani, és rovarvédelemmel kell ellátni.

                        9.

                        Az alom tárolására madarak és rágcsálók bejutása ellen védett tárolót kell biztosítani.

                        10.

                        A tetemek tárolására hűtőt és/vagy fagyasztóberendezést kell biztosítani.

                  2.   FEJEZET

               Irányítási feltételek

                        1.

                        Az engedélyezett karanténlétesítményeknek és karanténállomásoknak a következőknek kell megfelelniük:

                                    a)

                                    hatékony ellenőrző rendszerrel kell rendelkezniük az állatok megfelelő felügyeletének biztosítására;

                                    b)

                                    a hatósági állatorvos ellenőrzése és felelőssége alatt kell állniuk;

                                    c)

                                    ezeket a létesítményeket vagy állomásokat az illetékes hatóság által jóváhagyott programnak megfelelően kell takarítani és fertőtleníteni, amit megfelelő időtartamú nyugalmi időszaknak kell követnie; az illetékes hatóság által az adott célra engedélyezett fertőtlenítőszereket kell alkalmazni.

                        2.

                        A karanténba kerülő madarak minden szállítmányának esetében:

                                    a)

                                    az engedélyezett karanténlétesítményt vagy az engedélyezett karanténállomás egységét takarítani és fertőtleníteni kell, és az importált madarak megérkezése előtt legalább hét napon keresztül nem tartható bennük madár;

                                    b)

                                    a madárszállítmánynak egyetlen harmadik országbeli engedélyezett telepről kell származnia, és legkésőbb 48 órán belül meg kell érkeznie;

                                    c)

                                    a karantén időszaka az utolsó madár beérkezését követően kezdődik;

                                    d)

                                    az engedélyezett karanténlétesítményből vagy az engedélyezett karanténállomás egységéből a karanténidőszak lezárultát követően el kell távolítani a madarakat, majd a létesítményt ki kell takarítani, és fertőtleníteni kell.

                        3.

                        Óvintézkedéseket kell tenni a bejövő és a kimenő szállítmányok közötti keresztszennyeződés megakadályozására.

                        4.

                        Az engedélyezett karanténlétesítménybe vagy karanténállomásra illetéktelenek nem léphetnek be.

                        5.

                        Az engedélyezett karanténlétesítménybe vagy karanténállomásra belépőknek védőruhát és védőlábbelit kell viselniük.

                        6.

                        A személyzet tagjai között nem történhet olyan érintkezés, amely az engedélyezett karanténlétesítmények vagy az engedélyezett karanténállomások egységei között fertőzést okozna.

                        7.

                        Megfelelő takarító- és fertőtlenítőberendezésnek kell rendelkezésre állnia.

                        8.

                        Ha mikrochipes azonosítást alkalmaznak, megfelelő mikrochip-leolvasónak kell rendelkezésre állnia az engedélyezett karanténlétesítményben vagy karanténállomáson.

                        9.

                        A szállításra használt ketrecek vagy ládák tisztítását és fertőtlenítését az engedélyezett karanténlétesítményben vagy karanténállomáson kell végezni, kivéve, ha azok megsemmisítésre nem kerülnek. Ismételt használat esetén a ketreceknek vagy ládáknak olyan anyagból kell készülniük, amely lehetővé teszi a hatékony tisztítást és fertőtlenítést. A ketreceket és ládákat oly módon kell megsemmisíteni, amely kizárja a kórokozók terjedését.

                        10.

                        Az almot és a hulladékanyagokat rendszeresen össze kell gyűjteni, az alomtároló tárolóban kell tárolni, majd a kórokozók terjedését kizáró módon kell kezelni.

                        11.

                        Az elhullott madarak tetemeit meg kell vizsgálni az illetékes hatóság által kijelölt hatósági laboratóriumban.

                        12.

                        A szükséges elemzéseket és kezeléseket a hatósági állatorvossal konzultálva és annak felügyelete mellett kell elvégezni.

                        13.

                        A hatósági állatorvost tájékoztatni kell a madarak és/vagy a jelzőmadarak között a karanténidőszakban történt megbetegedésekről és elhullásokról.

                        14.

                        Az engedélyezett karanténlétesítményért vagy karanténállomásért felelős személynek nyilvántartást kell vezetnie az alábbiakról:

                                    a)

                                    az egyes szállítmányokkal be- és kilépő madarak száma, faja, valamint a be- és kilépés dátuma;

                                    b)

                                    az importált madarakat kísérő állat-egészségügyi bizonyítványok és a Közös Állat-egészségügyi Beléptetési Okmányok másolatai;

                                    c)

                                    az importált madarak egyedi azonosító száma, mikrochipes azonosítás esetén pedig a mikrochip és az olvasó típusára vonatkozó adatok;

                                    d)

                                    ha a karanténlétesítményben vagy karanténállomáson jelzőmadarak használatára kerül sor, a jelzőmadarak száma és elhelyezése a karanténlétesítményben vagy karanténállomáson;

                                    e)

                                    minden fontos megfigyelés: megbetegedések és elhullások száma naponta;

                                    f)

                                    a vizsgálatok dátuma és eredményei;

                                    g)

                                    a kezelések típusa és dátuma;

                                    h)

                                    a karanténlétesítményre vagy karanténállomásra belépő vagy azt elhagyó személyek.

                        15.

                        A 14. pontban említett nyilvántartásokat legalább 10 évig meg kell őrizni.

                  3.   FEJEZET

               A karanténlétesítmények és a karanténállomások engedélyének felfüggesztése, visszavonása és újbóli megadása

            A karanténlétesítmények és a karanténállomások engedélyének részleges vagy teljes felfüggesztésére, visszavonására vagy újbóli megadására vonatkozó eljárásoknak meg kell felelniük az e fejezetben meghatározott feltételeknek:

                        1.

                        Ha az illetékes hatóság megállapítja, hogy a karanténlétesítmény vagy karanténállomás már nem felel meg az 1. és 2. fejezetben meghatározott feltételeknek, vagy a felhasználás megváltozott és már nem vonatkozik rá a 3. cikk e) és f) pontja, tájékoztatja a Bizottságot e tényről. Ezeket a karanténlétesítményeket vagy karanténállomásokat e rendelettel összhangban nem lehet behozatalhoz használni.

                        2.

                        A karanténlétesítmény vagy karanténállomás akkor kapja vissza engedélyét, ha az 1.és 2. fejezetben meghatározott feltételek ismét teljesülnek.

            V. MELLÉKLET

               A Madárinfluenzára és a newcastle-betegségre irányuló mintavételi és vizsgálati eljárások

                        1.

                        A karantén során a jelzőmadarakat, illetve – ha jelzőmadarakat nem alkalmaznak – az importált madarakat az alábbi eljárásoknak kell alávetni:

                                    a)

                                    Jelzőmadarak alkalmazása esetén:

                                                i.

                                                szerológiai vizsgálatra vérmintákat kell venni minden jelzőmadártól, karanténba vétele után legalább 21 nappal és a karanténidőszak vége előtt legalább három nappal;

                                                ii.

                                                ha a jelzőmadarak az i. pontban említett minták tekintetében végzett szerológiai vizsgálatának eredménye pozitív vagy nem egyértelmű, az importált madarakat virológiai vizsgálatnak kell alávetni; kloákaváladék-mintákat (vagy bélsármintákat) és légcső-/garatváladék-mintákat kell venni legalább 60 madárból, vagy minden madárból, ha a szállítmány kevesebb mint 60 madárból áll;

                                    b)

                                    jelzőmadarak használata nélkül az importált madarakat virológiai vizsgálatnak kell alávetni (mivel a szereológiai vizsgálat nem megfelelő). Légcső-/garatváladék-mintákat és/vagy kloákaváladék- (vagy bélsár-) mintákat kell venni legalább 60 madárból, vagy minden madárból, ha a szállítmány kevesebb mint 60 madárból áll, a karantén első 7–15 napja folyamán.

                        2.

                        Az 1. pontban leírt vizsgálaton túlmenően a következő mintákat kell venni virológiai vizsgálatra:

                                    a)

                                    a klinikailag beteg madaraktól vagy a beteg jelzőmadaraktól kloákaváladék-mintákat (vagy bélsármintákat) és ha lehetséges légcső-/garatváladék-mintákat kell venni;

                                    b)

                                    mintát kell venni a béltartalomból, agyból, légcsőből, tüdőből, májból, lépből, veséből és más nyilvánvalóan érintett szervből az elhullás után a lehető legrövidebb időn belül az alábbi madarakból:

                                                i.

                                                az elhullott jelzőmadarakból és az érkezéskor elhullva talált, illetve a karantén során elhullott összes madárból, vagy

                                                ii.

                                                nagy szállítmányok kistestű madarainál észlelt magas elhullási arány esetén az elhullott madarak legalább 10 %-ából.

                        3.

                        A karantén ideje alatt vett minták minden virológiai és szerológiai vizsgálatát az illetékes hatóság által kijelölt hatósági laboratóriumokban kell elvégezni, a diagnosztikai eljárásokat a madárinfluenzára vonatkozó diagnosztikai kézikönyvvel és az OIE szárazföldi állatokra vonatkozó diagnosztikai vizsgálatokról és vakcinákról szóló kézikönyvének a Newcastle-betegségre vonatkozó előírásaival összhangban kell végrehajtani. Virológiai vizsgálat céljára engedélyezett az egyes madarak maximum öt mintájának egyetlen elegymintává való összevonása. A bélsármintákat a többi szerv- és szövetmintától külön kell összevonni.

                        4.

                        A vírusizolátumokat be kell küldeni a nemzeti referencia-laboratóriumba.

            VI. MELLÉKLET

               A hatályon kívül helyezett rendelet és egymást követő módosításainak jegyzéke

                        A Bizottság 318/2007/EK rendelete

                        (HL L 84., 2007.3.24., 7. o.)

                        A Bizottság 1278/2007/EK rendelete

                        (HL L 284., 2007.10.30., 20. o.)

                        A Bizottság 86/2008/EK rendelete

                        (HL L 27., 2008.1.31., 8. o.)

                        A Bizottság 311/2008/EK rendelete

                        (HL L 93., 2008.4.4., 3. o.)

                        A Bizottság 607/2008/EK rendelete

                        (HL L 166., 2008.6.27., 18. o.)

                        A Bizottság 754/2008/EK rendelete

                        (HL L 205., 2008.8.1., 6. o.)

                        A Bizottság 1219/2008/EK rendelete

                        (HL L 330., 2008.12.9., 4. o.)

                        A Bizottság 1294/2008/EK rendelete

                        (HL L 340., 2008.12.19., 41. o.)

                        A Bizottság 201/2009/EK rendelete

                        (HL L 71., 2009.3.17., 3. o.)

                        A Bizottság 555/2009/EK rendelete

                        (HL L 164., 2009.6.26., 37. o.)

                        A Bizottság 1118/2009/EK rendelete

                        (HL L 307., 2009.11.21., 3. o.)

                        A Bizottság 239/2010/EU rendelete

                        (HL L 75., 2010.3.23., 18. o.)

                        A Bizottság 66/2012/EU végrehajtási rendelete

                        (HL L 23., 2012.1.26., 1. o.)

                        A Bizottság 390/2012/EU végrehjatási rendelete

                        (HL L 121., 2012.5.8., 18. o.)

            VII. MELLÉKLET

               Megfelelési táblázat

                        318/2007/EK rendelet

                        Ez a rendelet

                        1. és 2. cikk

                        1. és 2. cikk

                        3. cikk, első bekezdés

                        3. cikk, első bekezdés

                        3. cikk, második bekezdés, a)–h) pontok

                        3. cikk, második bekezdés, a)–h) pontok

                        3. cikk, második bekezdés, i) pont

                        —

                           4. cikk

                           4. cikk

                        5. cikk, bevezető szavak

                        5. cikk, bevezető szavak

                        5. cikk, a) pont

                        5. cikk, a) pont

                        5. cikk, b) pont

                        5. cikk, b) pont

                        5. cikk, ba) pont

                        5. cikk, c) pont

                        5. cikk, c) pont

                        5. cikk, d) pont

                        5. cikk, d) pont

                        5. cikk, e) pont

                        5. cikk, e) pont

                        5. cikk, f) pont

                        5. cikk, f) pont

                        5. cikk, g) pont

                        5. cikk, g) pont

                        5. cikk, h) pont

                        5. cikk, h) pont

                        5. cikk, i) pont

                        5. cikk, i) pont

                        5. cikk, j) pont

                        6–18. cikk

                        6–18. cikk

                           19. cikk

                        —

                        —

                           19. cikk

                        20. cikk, első bekezdés

                           20. cikk

                        20. cikk, második bekezdés

                        —

                        I–IV. melléklet

                        I–IV. melléklet

                           VI. melléklet

                           V. melléklet

                        —

                           VI. melléklet

                        —

                           VII. melléklet


title: A Tanács 795/2012/EU végrehajtási rendelete ( 2012. augusztus 28. ) az 1225/2009/EK végrehajtási rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követően az Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 585/2012/EU rendelet módosításáról

text:
               4.9.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 238/1

         A TANÁCS 795/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2012. augusztus 28.)
   az 1225/2009/EK végrehajtási rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követően az Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 585/2012/EU rendelet módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére és 11. cikke (3), (5) és (6) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
   mivel:
   1.   AZ ELJÁRÁS

   1.1.   Hatályos intézkedések

               (1)

               A Tanács egy vizsgálatot követően (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) a 954/2006/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Horvátországból, Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára. Az intézkedés a külön megnevezett ukrán exportáló gyártóktól származó behozatalokra kivetett 12,3 % és 25,7 % közötti dömpingellenes értékvámból állt, az összes többi ukrán vállalattól származó behozatalokra kivetett maradványvám pedig 25,7 % volt. A jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező exportálóra, a CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube és OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plantra, új nevén a LLC Interpipe Niko Tube and OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plantra (a továbbiakban: a kérelmező, vagy Interpipe) kivetett végleges dömpingellenes vám mértéke 25,1 % volt.

               (2)

               Az Interpipenak a 954/2006/EK rendelet érvénytelenítésére irányuló kérelmét követően az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága 2009. március 10-én érvénytelenítette a 954/2006/EK rendelet 1. cikkét, amennyiben az Interpipe-ra megállapított dömpingellenes vám meghaladta azt a vámot, amely akkor lett volna alkalmazandó, ha az exportárat nem igazították volna ki jutalékkal azokban az esetekben, amikor az értékesítések a SEPco SA, kapcsolt kereskedelmi társaság közvetítésével történtek (3). 2012. február 16-án az Európai Unió Bírósága helybenhagyta az Elsőfokú Bíróság ítéletét (4).

               (3)

               A Tanács az említett ítéleteket követően az Interpipe vállalatra kiszabott hibásan megállapított dömpingellenes vám helyreigazítása érdekében az 540/2012/EU végrehajtási rendelettel (5) módosította a 954/2006/EK rendeletet. Ennek értelmében az Interpipe-ra jelenleg alkalmazandó dömpingellenes vám mértéke 17,7 %.

               (4)

               A Tanács a hatályvesztés felülvizsgálatát (a továbbiakban „hatályvesztési felülvizsgálat”) követően az 585/2012/EU végrehajtási rendelettel (6) fenntartotta az Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varratmentes vas- vagy acélcsövek behozataláról szóló 954/2006/EK rendelet által hozott intézkedéseket.

               (5)

               Ennek értelmében jelenleg az 585/2012/EU végrehajtási rendeletben megállapított intézkedések alkalmazandók, vagyis az Oroszországból származó behozatalok esetén kiszabott dömpingellenes vám mértéke 24,1 % és 35,8 %, az Ukrajnából származó behozatalok esetén 12,3 % és 25,7 % között mozog, és ezen belül az Interpipe esetében 17,7 %.

         1.2.   Részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem

               (6)

               A Bizottság 2011. július 29-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) (7) bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján az Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatban részleges időközi felülvizsgálatot indít.

               (7)

               A kérelmet, amelynek hatálya kizárólag a dömping kivizsgálására korlátozódik, az Interpipe által benyújtott megalapozott kérelmet követően indították. Az Interpipe kérelmében prima facie bizonyítékot szolgáltatott arra nézve, hogy a kárt okozó dömping kivédéséhez a továbbiakban nincs szükség a jelenlegi mértékű intézkedések fenntartására.

         1.3.   A vizsgálat

               (8)

               A dömping szintjére vonatkozó vizsgálat a 2010. április 1. és 2011. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki.

               (9)

               A Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt, az exportáló ország hatóságait és az uniós gazdasági ágazatot a részleges időközi felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül.

               (10)

               A vizsgálathoz szükségesnek tekintett információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek, aki a megadott határidőn belül válaszolt.

               (11)

               A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping szintjének megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. Ellenőrző látogatásokra került sor a kérelmező és a vele kapcsolatban álló kereskedelmi társaságok, az LLC Interpipe Ukraine és az Interpipe Europe SA telephelyein.

         2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

   2.1.   Érintett termék

               (12)

               Az érintett termék megegyezik a jelenleg hatályos intézkedéseket megállapító 585/2012/EU végrehajtási rendeletben meghatározott termékkel, azaz az ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 és ex 7304 59 93 KN-kód alá besorolt, Ukrajnából származó, legfeljebb 406,4 mm külső átmérőjű, kör keresztmetszetű, egyes varrat nélküli vas- és acélcsövekkel, amelyek szénegyenértéke (Carbon Equivalent Value, CEV) a Nemzetközi Hegesztési Intézet (International Institute of Welding, IIW) képlete és a kémiai elemzés szerint (8) nem haladja meg a 0,86-ot (a továbbiakban: az érintett termék).

         2.2.   Hasonló termék

               (13)

               Amint azt az eredeti vizsgálat és a hatályvesztési felülvizsgálat is megállapította, a jelenlegi vizsgálat szintén megerősítette, hogy az Ukrajnában gyártott és az Unióba exportált termék, az Ukrajnában előállított és a hazai piacon értékesített termék, valamint az Unióban az uniós gyártók által előállított és értékesített termék ugyanazokkal az alapvető fizikai és technikai jellemzőkkel rendelkezik, és végső felhasználásaik is megegyeznek. Ezért e termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.

         3.   DÖMPING

   3.1.   Előzetes megjegyzések

               (14)

               Az LLC Interpipe Niko Tube (Niko Tube) és az OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) exportáló gyártók teljes egészében az Interpipe tulajdonában és ellenőrzése alatt állnak. Az uniós intézmények megszokott gyakorlatával összhangban a két exportáló gyártóra közös dömpingkülönbözetet számítottak ki. Először minden egyes exportáló gyártóra kiszámították a dömping összegét, majd mindkét vállalatra nézve megállapították a dömping súlyozott átlagát.

               (15)

               E módszertan ugyanakkor eltért az eredeti vizsgálatban alkalmazottól, ahol a közös dömpingkülönbözet kiszámítását úgy végezték, hogy összevetették a két gyártási egység termelésére, nyereségességére és uniós értékesítésére vonatkozó összes adatot. A módszertani változást a körülmények megváltozása indokolja, amely a csoport felépítésének jelentős módosulásából áll; ennek nyomán megállapítható, hogy az értékesítés és az előállítás tekintetében melyik gyártó vállalat az érintett, amire az eredeti vizsgálat során nem volt lehetőség.

               (16)

               Továbbá az eredeti vizsgálat során az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésének megfelelően az Interpipe villamosenergia-költségeit kiigazították, hogy megfelelően tükrözzék az ukrán villamos energia és a gáz termelésével és értékesítésével együtt járó költségeket. A kiigazításra azért volt szükség, mert az említett időszakban Ukrajnában jelentősen alacsonyabbak voltak a gáz- és villamosenergia-árak, mint az Unióban, és nem tükrözték a világpiaci árakat. A kiigazítás a Romániában – amely az említett időszakban szintén a vizsgálat részét képezte – megfigyelt árak átlagán alapult.

               (17)

               Ugyanakkor az eredeti vizsgálattal ellentétben úgy ítélték meg, hogy a jelenlegi időközi felülvizsgálat céljából nincs szükség az energiaköltségek kiigazítására. A vizsgálat kimutatta, hogy az eredeti vizsgálat óta folyamatosan emelkedtek Ukrajnában az átlagos villamosenergia-árak, és az áremelkedés mértéke jóval nagyobb volt, mint az Európai Unióban, ezáltal az eddig fennálló különbség fokozatosan megszűnt. Tehát jelenleg már nem áll fenn az a jelentős különbség a villamosenergia-árak között, ami az eredeti vizsgálat idején a kiigazítást indokolta.

               (18)

               Ennek megfelelően a jelenlegi részleges felülvizsgálat során nem indokolt az energiaárak kiigazítása.

         3.2.   Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban

   3.2.1.   Rendes érték

               (19)

               Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint először minden exportáló gyártó tekintetében megvizsgálták, hogy a hasonló termék belföldön független fogyasztóknak való összértékesítése reprezentatív-e az Unióba exportált termékek értékesítésével összehasonlítva, vagyis hogy az ilyen értékesítések összvolumene eléri-e az általa uniós exportra értékesített hasonló terméktípus teljes mennyiségének legalább 5 %-át. A vizsgálat kimutatta, hogy a belföldi értékesítés mindkét exportáló gyártó esetében reprezentatív volt.

               (20)

               A Bizottság továbbá azt is vizsgálta, hogy az exportáló gyártók által belföldön értékesített hasonló termék egyes terméktípusai az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében eléggé reprezentatívnak tekinthetők-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben minősült kellően reprezentatívnak, ha a kérelmező által az említett terméktípusnak a vizsgálati időszak alatt a belföldi piacon, független fogyasztóknak értékesített teljes volumene az Unióba exportált, összehasonlítható terméktípus teljes értékesítési volumenének legalább 5 %-át tette ki.

               (21)

               Az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottság ezt követően azt is vizsgálta, hogy a reprezentatív mennyiségben értékesített egyes terméktípusok belföldi értékesítései rendes kereskedelmi forgalom keretében megvalósított értékesítéseknek tekinthetők-e. Ezt olyan módon állapították meg, hogy az érintett termék minden egyes exportált típusára meghatározták a felülvizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon független vevők részére történt nyereséges értékesítés arányát.

               (22)

               Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített volumenének több mint 80 %-át egységköltség fölött értékesítették, és amelyek esetében az eladási ár súlyozott átlaga megegyezett az előállítási egységköltséggel vagy azt meghaladta, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett típus teljes értékesítési volumenére alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e.

               (23)

               Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus felülvizsgálati időszak alatti, kizárólag nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.

               (24)

               A nem reprezentatív terméktípusok rendes értékét (azaz azokét, amelyek belföldi értékesítése nem érte el az Európai Unióba irányuló exportértékesítés 5 %-át, vagy amelyeket a belföldi piacon egyáltalán nem értékesítettek) a terméktípusonkénti gyártási költség és az eladási, általános és adminisztratív költségek, illetve a nyereség összege alapján számították ki. Létező belföldi értékesítés esetén az érintett terméktípusokra a belföldi piacon rendes kereskedelmi forgalomban kötött összes ügylet terméktípusonkénti nyereségét vették figyelembe. Belföldi értékesítés hiányában egy átlagos nyereséget alkalmaztak. Ez a módszertani változás abból adódik, hogy az eredeti vizsgálatot követően a WTO vitarendezési testülete elfogadta a WTO vizsgálóbizottsága által Az Európai Közösségek – A Norvégiából származó tenyésztett lazacra vonatkozó dömpingellenes intézkedések
                   (9) ügyben készített jelentést, amely előírja, hogy a rendes érték kiszámítását igénylő releváns terméktípusoknak a szokásos kereskedelmi forgalomban zajló tranzakcióira meghatározott tényleges haszonkulcs nem hagyható figyelmen kívül.

               (25)

               A végső következtetések nyilvánosságra hozatalát követően a két exportáló gyártó azzal érvelt, hogy a felülvizsgálati időszak alatti üzemszüneti költségeket nem kellett volna az érintett termék teljes gyártási költségeihez számítani, mivel ez sérti a alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésében foglaltakat és ellenkezik a nemzetközi számviteli standardokban (IAS), különösen az IAS2-ben rögzített elvekkel. Az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése kapcsán meg kell jegyezni, hogy e cikk értelmében, ha az érintett termék gyártásával kapcsolatos költségek nem tükröződnek megfelelő módon az érintett fél nyilvántartásaiban, akkor ezeket a költségeket kiigazítják. Ha a vállalat nem is használta ki teljes termelési kapacitását, annak is voltak költségvonzatai. A két exportáló gyártó eredménykimutatásának költség oldalán szerepeltek is ezek a költségek, és közvetlen kapcsolat volt kimutatható e költségek és a hasonló termékek között. Ezenkívül az IAS 2-re való hivatkozás nem mutatkozott e kérdés szempontjából relevánsnak, mivel az IAS 2 célja a készletek elszámolási módszerének előírása, és nem határozza meg azt, hogy mi tekintendő gyártási költségnek. A panaszt ezért elutasították.

               (26)

               A két exportáló gyártó azt állította továbbá, hogy az értékesítési, általános és adminisztratív költségekből ki kellett volna zárni egyes, hitelekkel összefüggő pénzügyi kiadásokat. Azzal érveltek, hogy ezek a hitelek a vállalat likviditási igényeinek kielégítésére és rövid távú finanszírozhatóságának biztosítására szolgáltak, és nem kapcsolódtak az érintett termék gyártásához. Az ellenőrző látogatás során azonban megerősítést nyert, hogy a kamatkiadások elsősorban a működő tőke finanszírozásához kapcsolódtak. Ezért valamennyi termék esetében figyelembe vették a kamatköltségeket. Az exportáló gyártók nem tudták bizonyítani, hogy a kamatkiadásokat kifejezetten a működő tőke finanszírozásától eltérő célokra fordították volna. A panaszt elutasították, mivel a két exportáló gyártó nem tudott a panasz alátámasztásához további bizonyítékokat felsorakoztatni.

         3.2.2.   Exportár

               (27)

               A két exportáló gyártó az érintett termék összes kivitelét a velük kapcsolatban álló svájci kereskedő cégen keresztül közvetlenül független vevőknek exportálta az Unióba. Az exportárat ezért a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban.

         3.2.3.   Összehasonlítás

               (28)

               Emlékeztetni kell arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontjával összhangban az eredeti vizsgálat során a kapcsolt kereskedőkön keresztül bonyolított értékesítések esetén kiigazítást végeztek. Ugyanakkor a Bíróságnak a (2) preambulumbekezdésben említett hozott ítéletével összhangban – amely kimondta, hogy nem indokolt a kiigazítás – a jelenlegi időközi felülvizsgálat során nem történt ilyen kiigazítás.

               (29)

               A rendes értéket és a két exportáló gyártó exportárait a gyártelepi ár alapján hasonlították össze. A rendes érték és az exportár megfelelő összehasonlításának biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásolják. Ez alapján kiigazítást végeztek a fuvarozási költségek, árengedmények és kedvezmények, illetve a jutalékok és hitelköltségek tekintetében.

         3.2.4.   Dömpingkülönbözet

               (30)

               Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a két exportáló gyártóra gyártelepi ár alapján, külön-külön összehasonlították terméktípusonként a rendes érték súlyozott átlagát az exportárak súlyozott átlagával. A (14) preambulumbekezdésben szereplő megállapítások értelmében ezt követően közös dömpingkülönbözetet állapítottak meg az Interpipe-ra oly módon, hogy mindkét exportáló gyártójára nézve egyetlen súlyozott, átlag dömpingkülönbözetet számítottak ki.

               (31)

               Ennek alapján a dömpingkülönbözet a CIF uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli ár százalékaként kifejezve 13,8 %.

         4.   A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE

               (32)

               A kérelmező a részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelemében azt állította, hogy a vállalati felépítésben és a gyártásszervezésben végrehajtott változások, valamint az értékesítési rendszer mind a belföldi, mind az exportpiacokon való átszervezése kihatott a költségszerkezetére, és ezért a dömpingellenes vám jelenlegi szintje már nem szükséges a kárt okozó dömping kivédéséhez.

               (33)

               Ennek megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a megváltozott körülmények, amelyek ezen időközi felülvizsgálat kezdeményezéséhez vezettek, valamint a vizsgálat eredményei tartósnak tekinthetők-e.

               (34)

               A jelen felülvizsgálat során megállapított alacsonyabb dömpingkülönbözethez vezető főbb tényezők a következők: változások a vállalatszervezésben, többek között két gyártó egyesülése, valamint az értékesítési rendszer átszervezése racionalizálás útján. Ezek a változások – amelyek befolyásolták a kérelmezőnek az érintett termék előállítására és értékesítésére vonatkozóan kialakított költségszerkezetét – strukturális jellegűek, és ezért nem valószínű, hogy a közeljövőben megváltoznának. Ezenkívül semmi sem mutatott arra, hogy a kérelmező által megállapított árak jelentősen ingadoznának.

               (35)

               Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a változások tartósak, és már nincs szükség az intézkedések jelenlegi szinten való alkalmazására,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 585/2012/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében szereplő, az LLC Interpipe Niko Tube és OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) vállalatokra vonatkozó bejegyzés a következőképp módosul:

               LLC Interpipe Niko Tube és OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)

               13,8 %

               A743

         2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2012. augusztus 28-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  HL L 175., 2006.6.29., 4. o.

      (3)  A T-249/249. sz., Interpipe Niko Tube kontra Tanács ügyben 2009. II-00383.

      (4)  Tanács és Bizottság kontra Interpipe Niko Tube és Interpipe NTRP C-191/09 P. és C-200/09 P. sz. egyesített ügyek.

      (5)  HL L 165., 2012.6.26., 1. o.

      (6)  HL L 174., 2012.7.4., 5. o.

      (7)  HL C 223., 2011.7.29., 8. o.

      (8)  A szénegyenértéket a Nemzetközi Hegesztési Intézet által 1967-ben kiadott, IIW IX-555-67. számú technikai jelentés szerint kell meghatározni.

      (9)  WT/DS337/R, 2007. november 16. – A jelentést 2008. január 15-én fogadta el a vitarendezési testület.