title: A Bizottság (EU) 2019/59 végrehajtási rendelete (2019. január 14.) a Kínai Népköztársaságból származó alumíniumradiátorok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

text:
                  15.1.2019

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 12/13

         A BIZOTTSÁG (EU) 2019/59 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2019. január 14.)
         a Kínai Népköztársaságból származó alumíniumradiátorok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
         mivel:
         1.   ELJÁRÁS
         1.1.   Hatályban lévő intézkedések

                     (1)

                     Dömpingellenes vizsgálatot követően a Tanács 2012 novemberében az 1039/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: végleges rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó, jelenleg az ex 7615 10 10, ex 7615 10 80, ex 7616 99 10 és ex 7616 99 90 KN-kódok (TARIC-kódok: 7615101010, 7615108010, 7616991091, 7616999001 és 7616999091) alá tartozó alumíniumradiátorok behozatalára.

                     (2)

                     A végleges rendelet a mintában szereplő exportáló gyártóktól érkező behozatalra 12,6–56,2 %-os, a mintában nem szereplő együttműködő vállalatokra 21,2 %-os, az összes többi Kínában működő vállalatra pedig 61,4 %-os dömpingellenes vámot vetett ki.

               1.2.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

                     (3)

                     A Bizottság 2017. február 15-én értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában a Kínából származó alumíniumradiátorokra vonatkozó dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről. (3)

                     (4)

                     Az Európai Unión (a továbbiakban: Unió) belüli teljes alumíniumradiátor-termelés több mint 25 %-át képviselő Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium (AIRAL S.c.r.l., a továbbiakban: kérelmező) az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján 2017. június 30-án felülvizsgálati kérelmet nyújtott be.

                     (5)

                     A kérelmező arra alapozta kérelmét, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódásával és az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődésével járna.

                     (6)

                     Miután megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság 2017. november 9-én értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában az eljárás megindításáról (4) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés).

               1.3.   Érdekelt felek

                     (7)

                     A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság az eljárás megindításáról kifejezetten tájékoztatta a kérelmezőt, az ismert uniós gyártókat és szervezeteiket, az Unióban működő ismert alumíniumradiátor-importőröket, valamint a Kínában működő ismert exportáló gyártókat, és felkérte őket az együttműködésre.

                     (8)

                     Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése értelmében piacgazdasággal rendelkező harmadik országként (a továbbiakban: analóg ország) Oroszországot tervezi figyelembe venni. A Bizottság emellett azt is jelezte, hogy a rendelkezésére álló információk szerint piacgazdasággal rendelkező harmadik országbeli gyártók emellett Törökországban, Tajvanon, Malajziában, Iránban, Argentínában és Ukrajnában is lehetnek.

                     (9)

                     A Bizottság az Oroszországban működő gyártókat is tájékoztatta az eljárás megindításáról, és felkérte őket a részvételre. Ezen túlmenően a Bizottság a vizsgálat megindításáról értesítette Argentína, Bosznia-Hercegovina, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Irán, Japán, Malajzia, Oroszország, Svájc, Tajvan, az USA, Törökország és Ukrajna hatóságait, és tájékoztatást kért tőlük az alumíniumradiátorok termeléséről és értékesítéséről, valamint a szóban forgó országokban működő érintett gyártók kapcsolattartási adatairól.

                     (10)

                     Minden érdekelt félnek lehetősége volt arra, hogy észrevételeket fogalmazzon meg a vizsgálat megindításával kapcsolatban, valamint arra, hogy kérje a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatás lehetőségét. Egyetlen érdekelt fél sem kért meghallgatást.

               1.3.1.   Mintavétel

                     (11)

                     A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

               1.3.1.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

                     (12)

                     Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát.

                     (13)

                     A Bizottság az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a mintát azon legnagyobb reprezentatív értékesítési volumen alapján választotta ki, amelyet a rendelkezésre álló időn belül meg lehetett vizsgálni.

                     (14)

                     Az ideiglenesen kiválasztott minta négy olyan uniós gyártóból állt, amelyek összesen az uniós gazdasági ágazat teljes értékesítésének mintegy 80 %-át képviselték. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban; észrevétel nem érkezett.

               1.3.1.2.   Mintavétel az importőrök körében

                     (15)

                     A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az importőröket és képviseleti szervezeteiket, hogy jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésre mindazokat a konkrét információkat, amelyek szükségesek a mintavétel szükségességének megállapításához és – amennyiben a mintavétel szükségesnek mutatkozik – a minta kiválasztásához. Két importőr jelentkezett. A vállalatok kis száma miatt nem volt szükség mintavételre.

               1.3.1.3.   Mintavétel az exportáló gyártók körében

                     (16)

                     Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a Kínában működő összes exportáló gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Emellett a Bizottság felkérte a kínai hatóságokat, hogy azonosítsák azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, illetőleg vegyék fel velük a kapcsolatot.

                     (17)

                     A mintavétel céljából az eljárás megindításáról szóló értesítés I. mellékletében kért információkat egyetlen kínai exportáló gyártó sem bocsátotta rendelkezésre.

               1.3.2.   Felhasználók

                     (18)

                     A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte a felhasználókat és képviseleti szervezeteiket, valamint a fogyasztói képviseleti szervezeteket a jelentkezésre és az együttműködésre. Egyetlen uniós felhasználó vagy felhasználói szervezet sem jelentkezett.

               1.3.3.   Kérdőívek és ellenőrző látogatások

                     (19)

                     A Bizottság kérdőíveket küldött az alábbiakban felsorolt érintett feleknek, valamint minden olyan további vállalatnak, amely az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőkön belül jelentkezett.

                     (20)

                     Ebbe a körbe a mintában szereplő négy uniós gyártó, a kérelmező, a két együttműködő importőr, valamint az Argentínában, az Iránban, a Japánban, a Malajziában, az Oroszországban, a Svájcban, a Tajvanon, a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban, a Törökországban és az Ukrajnában működő gyártók tartoztak.

                     (21)

                     Kitöltött kérdőív a mintában szereplő négy uniós gyártótól, egy importőrtől, a kérelmezőtől és egy ukrajnai gyártótól érkezett.

                     (22)

                     A Bizottság megkísérelt beszerezni és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, és meghatározza, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása nem volna-e ellentétes az Unió érdekével.

                     (23)

                     Ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyein került sor:

                                 a)

                                 uniós gyártók:

                                             —

                                             Fondital, Brescia, Olaszország,

                                             —

                                             Global Radiatori, Brescia, Olaszország,

                                             —

                                             Radiatori 2000, Bergamo, Olaszország,

                                             —

                                             Armatura, Krakkó, Lengyelország;

                                 b)

                                 uniós importőr:

                                             —

                                             Hydroland, Krakkó, Lengyelország;

                                 c)

                                 analóg országbeli gyártó:

                                             —

                                             San Teh Raj, Odessza, Ukrajna.

               1.4.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

                     (24)

                     A dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2016. október 1-jétől2017. szeptember 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki.

                     (25)

                     A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2014. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

               2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
         2.1.   Az érintett termék

                     (26)

                     A felülvizsgálat tárgyát az eredeti vizsgálat keretében meghatározott termék képezte, nevezetesen: a Kínából származó, jelenleg az ex 7615 10 10, ex 7615 10 80, ex 7616 99 10 és ex 7616 99 90 KN-kódok (TARIC-kódok: 7615101010, 7615108010, 7616991091, 7616999001 és 7616999091) alá tartozó alumíniumradiátorok és az azokat alkotó tagok vagy elemek, függetlenül attól, hogy a tagok vagy elemek nagyobb egységekké vannak-e összeszerelve, kivéve az elektromos radiátorokat és az azokat alkotó tagokat vagy elemeket (a továbbiakban: érintett termék).

               2.2.   A hasonló termék

                     (27)

                     A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek alapvető fizikai és műszaki tulajdonságai, valamint alapvető felhasználási területei azonosak:

                                 —

                                 az érintett termék,

                                 —

                                 az analóg országként figyelembe vett Ukrajnában gyártott és az ukrán belföldi piacon értékesített termék,

                                 —

                                 az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

                     (28)

                     A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek.

               3.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
         3.1.   A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűsége

                     (29)

                     Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy jelenleg fennáll-e dömping, valamint hogy valószínűsíthető-e a Kínából érkező behozatalra vonatkozó hatályban lévő intézkedések esetleges hatályvesztése esetére a dömping folytatódása vagy megismétlődése.

               3.1.1.   Analóg ország

                     (30)

                     Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint a rendes értéket egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban érvényes ár vagy egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országhoz tartozó számtanilag képzett érték alapján kell meghatározni. Ehhez ki kellett választani egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országot (a továbbiakban: analóg ország).

                     (31)

                     Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy megfelelő analóg országként Oroszországot tervezi figyelembe venni, és felkérte őket arra, hogy tegyenek ezzel kapcsolatban észrevételeket. Észrevétel nem érkezett.

                     (32)

                     A Bizottság hatvan, Argentínában, Iránban, Japánban, Malajziában, Oroszországban, Svájcban, Tajvanon, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban, Törökországban és Ukrajnában működő gyártótól kért információkat.

                     (33)

                     Mindössze egyetlen visszajelzés érkezett, egy ukrajnai gyártótól (San Teh Raj).

                     (34)

                     További visszajelzések hiányában és tekintettel arra, hogy ebben az összefüggésben mérete alapján az ukrán piac megfelelő reprezentatív piacnak tekinthető, a Bizottság úgy döntött, hogy az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján Ukrajna megfelelő analóg ország.

               3.1.2.   Rendes érték

                     (35)

                     Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban a Kínára vonatkozó rendes érték megállapításához az analóg országban működő együttműködő gyártótól kapott információk szolgáltak alapul.

                     (36)

                     A Bizottság elsőként megvizsgálta, hogy az analóg országbeli gyártó teljes belföldi értékesítési volumene reprezentatív volt-e. A belföldi értékesítés akkor reprezentatív, ha a felülvizsgálati időszakban a hasonló terméknek a hazai piacon független vevőknek megvalósított értékesítés keretében értékesített teljes volumene legalább 5 %-a volt az érintett terméknek az Unióba történő kivitel keretében értékesített teljes volumenének. Ennek alapján az analóg országbeli gyártó teljes értékesítési volumene reprezentatívnak bizonyult.

                     (37)

                     A kérelmezőtől kapott információk szerint a vizsgálat tárgyát képező öt TARIC-kód alapján nem lehet egyértelműen terméktípusokat elkülöníteni. Mind az öt TARIC-kódhoz ugyanaz a termégmegnevezés tartozik: „Alumíniumradiátorok és ezen radiátorok alkatrészei vagy szerelvényei függetlenül attól, hogy ezek nagyobb egységekbe vannak-e összeszerelve”. A TARIC szintjén nincs további különbségtétel. Az öt TARIC-kód között más szempontok, például a rendeltetés és a gyártási eljárás alapján van különbség. Például a háztartási radiátorok a 7615 vtsz. alá tartoznak. Ha ugyanezt a radiátort kereskedelmi vagy ipari épületben használják, a 7616 vtsz. alá tartozik. A készülék működési jellemzői, például leadott teljesítménye vagy a készüléktagok méretei és tömege nem befolyásolják a vámnómenklatúra szerinti besorolást.

                     (38)

                     Ennek alapján a Bizottság úgy döntött, hogy egyetlen súlyozott átlagos rendes értéket határoz meg.

                     (39)

                     Ehhez a Bizottság meghatározta, hogy a felülvizsgálati időszakban az értékesítések mekkora hányada valósult meg a belföldi piacon független vevők részére végrehajtott nyereséges értékesítésként, majd ennek alapján megállapította, hogy a rendes érték kiszámítható-e a tényleges belföldi értékesítések alapján.

                     (40)

                     A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e vagy sem – a tényleges belföldi ár alapján kell meghatározni abban az esetben, ha:

                                 a)

                                 a kiszámított termelési költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumen nagyobb volt a teljes értékesítési volumen 80 %-ánál; és

                                 b)

                                 a súlyozott átlagos értékesítési ár nem alacsonyabb a termelési egységköltségnél.

                     (41)

                     A belföldi értékesítések elemzése kimutatta, hogy az összes belföldi értékesítés több mint 80 %-a nyereséges volt, és a súlyozott átlagos értékesítési ár magasabb volt a termelési költségnél. Ennek megfelelően a rendes érték kiszámítása a felülvizsgálati időszak alatti összes belföldi értékesítés során felszámított árak súlyozott átlaga alapján történt.

               3.1.3.   Exportár

                     (42)

                     A Bizottság nem kapott kitöltött kérdőíveket a kínai exportáló gyártóktól. Az együttműködés hiányára való tekintettel a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése alapján tájékoztatta a Kínában működő exportáló gyártókat és a kínai hatóságokat arról, hogy amennyiben az exportáló gyártók nem tanúsítanak megfelelő együttműködést, a Bizottság a ténymegállapításait a rendelkezésre álló tényekre alapozhatja. A Bizottság azt is hangsúlyozta, hogy a rendelkezésre álló tények alapján tett ténymegállapítások kedvezőtlenebbnek lehetnek az érintett felek számára. Reakció nem érkezett. A Bizottság ezért az exportárat az Eurostat behozatali statisztikái („Comext”) alapján határozta meg.

                     (43)

                     Ahogyan a (37) preambulumbekezdésben jeleztük, a vizsgálat tárgyát képező öt TARIC-kód alapján nem lehet egyértelműen terméktípusokat elkülöníteni. Ezért a Bizottság a Kínából behozott összes alumíniumradiátorra egyetlen súlyozott átlagos exportárat határozott meg.

               3.1.4.   Összehasonlítás

                     (44)

                     A Bizottság a rendes értéket és az exportárat gyártelepi szinten hasonlította össze egymással.

                     (45)

                     Ott, ahol azt a méltányos összehasonlítás szükségessé tette, a Bizottság a rendes értéket és az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételével kiigazította. Ennek keretében a rendes értéket a nem visszaigényelhető héaköltségek miatt 4–6 %-kal megnövelte, az exportárat pedig a biztosítási és a fuvarozási költségek miatt 4–6 %-kal lecsökkentette.

               3.1.5.   Dömpingkülönbözet

                     (46)

                     A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban összehasonlította a hasonló termék súlyozott átlagos rendes értékét az Unióba érkező teljes kivitel figyelembevételével kiszámított súlyozott átlagos árral.

                     (47)

                     Ennek alapján a Bizottság a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 15 %-nál nagyobb dömpingkülönbözetet állapított meg.

               3.2.   A behozatal alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén

                     (48)

                     A felülvizsgálati időszak alatti dömpingre vonatkozó ténymegállapítás mellett a Bizottság azt is elemezte, hogy valószínűsíthető-e az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezése esetére a dömping folytatódása. Az elemzés a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitásra és az uniós piac vonzerejére terjedt ki.

                     (49)

                     mivel a kínai exportáló gyártók nem tanúsítottak együttműködést, annak vizsgálata keretében, hogy az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezése esetére valószínűsíthető-e, hogy a behozatal alakulása a dömping folytatódását eredményezi, a Bizottság a rendelkezésére álló információkból, nevezetesen a felülvizsgálati kérelemben foglalt információkból, valamint más elérhető független forrásokból származó információkból, köztük hivatalos behozatali statisztikákból és a vizsgálat során az érdekelt felektől beszerzett információkból indult ki. Kérelmében a kérelmező rendelkezésre bocsátott egy kínai üzleti tanácsadó cég által készített felmérést, valamint az Európai Uniós Kínai Kereskedelmi Kamara „Kapacitásfelesleg Kínában” című jelentését. (5) A kérelmező által ebben a tekintetben átadott információkat egyetlen érdekelt fél sem vitatta. A Bizottság nem tárt fel olyan bizonyítékot, amely ellentmondana ezeknek az információknak.

               3.2.1.   Szabad kapacitás Kínában

                     (50)

                     A felmérés két forgatókönyv segítségével elemezte a kínai szabad alumíniumradiátor-gyártási kapacitás méretét. Attól függően, hogy melyik forgatókönyvet tekintjük, a szabad kapacitás 27,5 millió, illetve 112,5 millió elemre adódik. A forgatókönyv megválasztásától függetlenül a szabad alumíniumradiátor-gyártási kapacitás jelentős nagyságú, az uniós fogyasztás körülbelül 94 %-ának vagy körülbelül 386 %-ának felel meg (lásd a (62) preambulumbekezdést).

                     (51)

                     Az Európai Uniós Kínai Kereskedelmi Kamara jelentése a kínai alumíniumágazat szabad kapacitásait általában vizsgálta. A jelentés szerint a szabad kapacitás 2008 és 2015 között csaknem 5 millió tonnáról csaknem 10 millió tonnára nőtt, azaz megkétszereződött. Tehát egyértelmű, hogy a kínai alumíniumradiátor-gyártók képesek volnának több alumíniumot beszerezni, ha növelni szeretnék termelésüket.

                     (52)

                     Sem a felmérés, sem a vizsgálat nem világított rá olyan szempontra, amely azt jelezné, hogy a kínai belföldi kereslet a közeljövőben számottevően megnőhet. Ugyanez a más harmadik országokba irányuló kínai exportra is igaz: nem áll rendelkezésre olyan információ, amely arra utalna, hogy világszerte jelentősen növekedne az alumíniumradiátorok iránti kereslet.

                     (53)

                     Ennélfogva egyéb információk hiányában a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az alumíniumradiátorok estében sem a belföldi, sem a világpiaci kereslet nem fogja tudni lekötni a Kínában rendelkezésre álló jelentős szabad kapacitást.

               3.2.2.   Az uniós piac vonzereje

                     (54)

                     Annak érdekében, hogy megállapítsa a behozatal valószínűsíthető alakulását az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén, a Bizottság megvizsgálta, hogy az uniós piac vonzónak tekinthető-e az árak szempontjából.

                     (55)

                     A Bizottság elemezte nyolc számjegyes szinten a felülvizsgálati időszak során Kínából harmadik országokba irányuló kivitel adatait. A Bizottság azonban úgy ítélte meg, hogy ezek az exportárak nem adnak helyes képet az alumíniumradiátorok árairól, mert az alkalmazott árubesorolási szinten az érintett termék mellett számos más termék is jelen van, és ezek volumene jóval nagyobb (mintegy százszorosa) az alumíniumradiátorok behozatali volumenének. Ezért a Kína által más piacokon alkalmazott exportárak szempontjából a kínai kiviteli statisztikákban szereplő adatok nem tekinthetők döntő bizonyítéknak.

                     (56)

                     mivel a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában nem álltak rendelkezésre meggyőző adatok a harmadik országok felé felszámított árakról, a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban a felülvizsgálati kérelemben foglalt információkra alapozta ténymegállapításait.

                     (57)

                     A kínai exportáló gyártók jelentős nagyságú szabad kapacitásai és egyes meglévő piacok telítettsége miatt nagy a valószínűsége annak, hogy a kínai exportáló gyártók a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén szabad kapacitásaik jelentős részét az uniós piacon kísérelnék meg hasznosítani. Továbbá a „Kapacitásfelesleg Kínában” című jelentés azt is hangsúlyozta, hogy a kínai kormány pénzügyi támogatással és adókedvezményekkel ösztönzi az exportot, ami növeli az exportpiacok, köztük az uniós piac vonzerejét.

                     (58)

                     Annak alapján, hogy az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka alatt Kína jelentős kiviteli volument és piaci részesedést tudhatott magáénak, és az alumíniumradiátorok exportja később is – csökkenő, de még mindig jelentős volumenek mellett – tovább folytatódott az uniós piacra, a Bizottság arra a következetésre jutott, hogy az uniós piac vonzó a kínai alumíniumradiátor-gyártók számára. Továbbá a kínai export továbbra is dömpingáron érkezik (lásd a (47) preambulumbekezdést), és jelentős mértékben alákínál az uniós gazdasági ágazat árainak (lásd a (76) preambulumbekezdést). A Kínában meglévő hatalmas szabad kapacitások és az alacsony kínai árak miatt fennáll a valószínűsége annak, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a behozatal jelentősen megnő.

               3.2.3.   A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetés

                     (59)

                     A fentiek, különösen pedig a felülvizsgálati időszakra vonatkozóan meghatározott dömpingkülönbözet, a Kínában rendelkezésre álló jelentős mértékű szabad kapacitás és az uniós piac vonzereje alapján a Bizottság arra számít, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthetően folytatódik a dömping, és jelentős volumenekben érkezik az uniós piacra dömpingelt export. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a hatályos dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén fennáll a valószínűsége a dömping folytatódásának.

               4.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
         4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

                     (60)

                     A felülvizsgálati időszak alatt a hasonló terméket hat gyártó állította elő az Unióban. Ezek a gyártók alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az „uniós gazdasági ágazatot”.

               4.2.   Előzetes megjegyzések

                     (61)

                     A kár értékelése a teljes uniós gazdasági ágazat szintjén a termelés, a termelési kapacitás, a kapacitáskihasználás, az értékesítések, a piaci részesedés, a foglalkoztatás, a termelékenység és a növekedés, a mintában szereplő uniós gyártók szintjén pedig az árak, a jövedelmezőség, a pénzforgalom, a tőkebevonási képesség, a beruházások, a készletek, a beruházások megtérülése és a bérek által követett tendenciák alapján történt.

               4.3.   Uniós felhasználás

                     (62)

                     A Bizottság az uniós felhasználást a következő mennyiségek összegeként határozta meg:

                                 a)

                                 a mintában szereplő négy uniós gyártó által az Unión belül megvalósított, ellenőrzött értékesítések;

                                 b)

                                 a mintában nem szereplő együttműködő uniós gyártók által az Unión belül megvalósított értékesítések a felülvizsgálati kérelem és az AIRAL által rendelkezésre bocsátott adatok alapján; és

                                 c)

                                 az Eurostat adatai szerinti behozatal.

                     (63)

                     Az alumíniumradiátorok uniós felhasználása a következőképpen alakult:

                        1. táblázat

                        Uniós felhasználás

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Teljes uniós felhasználás (elemek száma)

                                 24 042 569

                                 25 768 567

                                 27 283 660

                                 27 960 430

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    107

                                    113

                                    116

                                    Forrás: Eurostat, AIRAL és a kitöltött kérdőívek.

                     (64)

                     A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás folyamatosan, összességében 16 %-kal nőtt. A folyamatos növekedésről az évenkénti változások tanúskodnak: a növekedés 2014 és 2015 viszonylatában gyorsabb volt, majd leállt 2016 és a felülvizsgálati időszak vége közötti időszakban.

               4.4.   A Kínából érkező behozatal

         4.4.1.   A Kínából érkező behozatal volumene és piaci részesedése

                     (65)

                     A Bizottság a Kínából az Unióba érkező alumíniumradiátor-behozatal volumenét az Eurostat adatai alapján, a behozatal piaci részesedését pedig a behozatali volumenek és az 1. táblázatban bemutatott uniós felhasználások összehasonlításával határozta meg.

                     (66)

                     A Kínából az Unióba érkező alumíniumradiátor-behozatal a következőképpen alakult:

                        2. táblázat

                        Behozott mennyiségek és piaci részesedések

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 A Kínából érkező behozatal volumene (elemek száma)

                                 1 652 979

                                 456 581

                                 983 268

                                 746 354

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    28

                                    59

                                    45

                                 A Kínából érkező behozatal piaci részesedése (%)

                                 7

                                 2

                                 4

                                 3

                                    Forrás: Eurostat

                     (67)

                     A Kínából érkező behozatal 2014-ben jutott csúcspontra, 2015-re jelentősen visszaesett, 2016-ra ismét lábra kapott, majd a felülvizsgálati időszakra ismét visszaesett. Tekintettel arra, hogy az uniós felhasználás eközben nőtt, a Kínából érkező behozatal piaci részesedése a 7 %-os csúcsértékről a felülvizsgálati időszak végére 3 %-os mélypontra zuhant.

                     (68)

                     A kárelemzés szempontjából azonban fontos rámutatni, hogy a figyelembe vett időszak folyamán a vámfizetési kötelezettség ellenére is érkezett behozatal az Unióba Kínából.

               4.4.2.   A Kínából érkező behozatal árai

                     (69)

                     A Bizottság az Eurostat által a Kínából érkező behozatal vonatkozásában megadott áradatokat használta fel.

                     (70)

                     A Kínából az Unióba érkező behozatal átlagárai a következőképpen alakultak:

                        3. táblázat

                        A Kínából érkező behozatal árai

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 A Kínából érkező behozatal árai
                                 (EUR/elem)

                                 2,47

                                 3,29

                                 3,28

                                 3,37

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    133

                                    133

                                    136

                                    Forrás: Eurostat

                     (71)

                     A Kínából érkező behozatal árai a figyelembe vett időszak során a legnagyobb mértékben 2014 és 2015 viszonylatában, összességében pedig 36 %-kal nőttek.

                     (72)

                     Annak ellenére, hogy a figyelembe vett időszak folyamán nőtt a Kínából érkező behozatal egységára, a Kínából érkező behozatal átlagos egységára a figyelembe vett időszak alatt mindvégig jelentősen alacsonyabb volt az uniós gazdasági ágazatnak a 7. táblázatban bemutatott átlagos értékesítési egységáránál és átlagos termelési egységköltségénél. Ennek következtében az uniós értékesítési árakra erős árnyomás nehezedett.

               4.4.3.   Áralákínálás

                     (73)

                     A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:

                                 a)

                                 a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán független vevők felé felszámított értékesítési árak gyártelepi szintre átszámított súlyozott átlagát; illetőleg

                                 b)

                                 a Kínából behozott alumíniumradiátorok Eurostat szerinti, utólagosan kirakodás utáni árra átszámított és a dömpingellenes vám összegével megnövelt CIF-árait.

                     (74)

                     A Bizottság az összehasonlítás eredményét a mintában szereplő uniós gyártók felülvizsgálati időszak alatti átlagos árának százalékában fejezte ki.

                     (75)

                     Az összehasonlítás a Kínából érkező behozatal tekintetében a felülvizsgálati időszak alatt 19,3 %-os súlyozott átlagos alákínálási különbözetet mutatott az uniós piacon.

               4.5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

         4.5.1.   Általános megjegyzések

                     (76)

                     A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban megvizsgálta a dömpingelt behozatalnak az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását, és ebből a célból értékelte az összes olyan gazdasági mutatót, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

                     (77)

                     Ahogyan a (12) preambulumbekezdésben jeleztük, a Bizottság az uniós gazdasági ágazatot érő esetleges kár vizsgálatához mintavételt alkalmazott.

                     (78)

                     A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között.

                     (79)

                     A Bizottság a makrogazdasági mutatókat a felülvizsgálati kérelemben található, az AIRAL által szolgáltatott és a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött kérdőíveiben feltüntetett adatok alapján értékelte. Az adatok az összes uniós gyártóra vonatkoztak.

                     (80)

                     A Bizottság a mikrogazdasági mutatókat a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött kérdőíveiben megadott és ellenőrzött adatok alapján értékelte.

                     (81)

                     Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából.

                     (82)

                     A makrogazdasági mutatók a következők voltak: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás és termelékenység.

                     (83)

                     A mikrogazdasági mutatók a következők voltak: átlagos egységárak, egységköltség, munkaerőköltségek, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

               4.5.2.   Makrogazdasági mutatók

         4.5.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

                     (84)

                     A teljes uniós gazdasági ágazat termelése, termelési kapacitása és kapacitáskihasználása a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                        4. táblázat

                        Az uniós gyártók termelése, termelési kapacitása és kapacitáskihasználása

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Termelés volumene (elemek száma)

                                 46 693 417

                                 42 280 155

                                 41 857 954

                                 41 449 917

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    91

                                    90

                                    89

                                 Termelési kapacitás (elemek száma)

                                 93 110 159

                                 93 279 192

                                 84 940 419

                                 82 263 333

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    100

                                    91

                                    88

                                 Kapacitáskihasználás (%)

                                 50

                                 45

                                 49

                                 50

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    90

                                    98

                                    100

                                    Forrás: Eurostat, AIRAL és a kitöltött kérdőívek

                     (85)

                     A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 11 %-kal csökkent. Az évenkénti elemzés azt mutatja, hogy a termelési volumen előbb 9 %-kal visszaesett 2015-re, majd 2015 és a felülvizsgálati időszak között viszonylag állandó maradt.

                     (86)

                     Az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása a figyelembe vett időszak során 12 %-kal csökkent, ami azt mutatja, hogy a szóban forgó időszakban az uniós gazdasági ágazat képes volt a termelés visszaeséséhez igazodva csökkenteni kapacitásait.

                     (87)

                     A kapacitáskihasználás a figyelembe vett időszakban mindvégig alacsony volt, de a 2015-ös visszaesést követően a felülvizsgálati időszak végére visszaállt a 2014-es szintre.

               4.5.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

                     (88)

                     Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult az Unióban a figyelembe vett időszakban:

                        5. táblázat

                        Az uniós gyártók értékesítési volumene és piaci részesedése

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Értékesítési volumen az Unióban (elemek száma)

                                 21 445 218

                                 25 083 295

                                 25 938 789

                                 26 681 081

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    117

                                    121

                                    124

                                 Piaci részesedés (%)

                                 89

                                 97

                                 95

                                 95

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    109

                                    107

                                    107

                                    Forrás: Eurostat, AIRAL és a kitöltött kérdőívek.

                     (89)

                     Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az uniós piacon összességében 24 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, azaz nagyobb mértékben, mind amennyire ugyanebben az időszakban a felhasználás nőtt az uniós piacon.

                     (90)

                     Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése – a 2014 után az uniós felhasználásban bekövetkezett növekedés és a behozatalban bekövetkezett visszaesés nyomán – 89 %-ról 95 %-ra nőtt a figyelembe vett időszakban.

               4.5.2.3.   Növekedés

                     (91)

                     Az uniós felhasználás 16 %-kal, az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 24 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban; ennek következtében erősödött az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése, miközben még mindig maradt tér a piacon a Kínából és máshonnan érkező behozatal számára.

               4.5.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

                     (92)

                     Az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak száma és az ágazat termelékenysége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                        6. táblázat

                        Foglalkoztatás és termelékenység az uniós gyártóknál

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Alkalmazottak száma

                                 1 387

                                 1 306

                                 1 313

                                 1 323

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    94

                                    95

                                    95

                                 Termelékenység (elem/alkalmazott)

                                 34 676

                                 32 365

                                 31 869

                                 31 379

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    93

                                    92

                                    90

                                    Forrás: Eurostat, AIRAL és a kitöltött kérdőívek.

                     (93)

                     A termelés visszaesése miatt az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak száma 5 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.

                     (94)

                     Ugyanakkor a termelés visszaesése miatt ugyanebben az időszakban az uniós gazdasági ágazat termelékenysége is csökkent, igazodva a termelés visszaeséséhez.

               4.5.3.   Mikrogazdasági mutatók

         4.5.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

                     (95)

                     A mintában szereplő uniós gyártók által a független uniós vevők felé felszámított átlagos értékesítési árak a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

                        7. táblázat

                        Átlagos értékesítési árak az Unióban, egységköltség

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Átlagos értékesítési egységár az Unióban (EUR/elem)

                                 5,7

                                 5,7

                                 5,7

                                 5,7

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                 Termelési egységköltség (EUR/elem)

                                 5,2

                                 5,5

                                 5,4

                                 5,2

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    106

                                    103

                                    101

                                    Forrás: A kitöltött kérdőívek.

                     (96)

                     Az uniós gazdasági ágazat által a független vevők felé felszámított átlagos értékesítési egységárak a figyelembe vett időszakban mindvégig elemenként 5,7 EUR értéken álltak.

                     (97)

                     Az uniós gazdasági ágazat átlagos termelési egységköltsége enyhén, 1 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban: 2015-re 6 %-ra nőtt, majd 2015-től a felülvizsgálati időszak végéig 5 %-kal visszaesett.

               4.5.3.2.   Munkaerőköltség

                     (98)

                     A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                        8. táblázat

                        Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR/alkalmazott)

                                 32 242

                                 32 604

                                 32 880

                                 32 086

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    101

                                    102

                                    100

                                    Forrás: A kitöltött kérdőívek.

                     (99)

                     Az uniós gazdasági ágazat alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltsége enyhén nőtt a figyelembe vett időszakban.

               4.5.3.3.   Készletek

                     (100)

                     A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

                        9. táblázat

                        Készletek

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Zárókészlet (elemek száma)

                                 4 379 462

                                 3 735 054

                                 4 234 495

                                 3 613 428

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    85

                                    97

                                    83

                                 Zárókészlet a termelés százalékában (%)

                                 12,6

                                 12,2

                                 14,2

                                 12,1

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    98

                                    113

                                    96

                                    Forrás: A kitöltött kérdőívek.

                     (101)

                     Az uniós gazdasági ágazat zárókészletének szintje a figyelembe vett időszak alatt 17 %-kal csökkent. A felülvizsgálati időszakban a készletek szintje az uniós gazdasági ágazat termelésének 12–14 %-át tette ki.

               4.5.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

                     (102)

                     A Bizottság az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék uniós független vevőknek megvalósított értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában.

                     (103)

                     A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                        10. táblázat

                        Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 A független vevőknek megvalósított uniós értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában)

                                 5,4

                                 3,1

                                 4,4

                                 6,8

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    58

                                    81

                                    125

                                 Pénzforgalom (millió EUR)

                                 10

                                 14

                                 12

                                 24

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    140

                                    120

                                    240

                                 Beruházások (millió EUR)

                                 14

                                 16

                                 25

                                 8

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    114

                                    179

                                    57

                                 A beruházások megtérülése (%)

                                 49

                                 5

                                 12

                                 32

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    11

                                    24

                                    65

                                    Forrás: A kitöltött kérdőívek.

                     (104)

                     Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége 2014 és 2016 között csökkent, a felülvizsgálati időszakra azonban helyreállt.

                     (105)

                     A nettó pénzforgalom az uniós gazdasági ágazat önfinanszírozó képességére utal. A nettó pénzforgalom 2014 és a felülvizsgálati időszak vége között 143 %-kal nőtt.

                     (106)

                     A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat által a hasonló termék termelésébe eszközölt beruházások éves szintje a termelés visszaesése miatt 43 %-kal csökkent.

                     (107)

                     A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség. Az uniós gazdasági ágazat beruházásainak megtérülése a figyelembe vett időszakban 49 %-ról 32 %-ra csökkent, de az éves változások nem követtek egyértelmű tendenciát.

               4.5.4.   Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés

                     (108)

                     A vizsgálat rámutatott arra, hogy a figyelembe vett időszak alatt a kármutatók többsége kedvezően alakult, és az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzete javult.

                     (109)

                     Az uniós gazdasági ágazat a hatályban lévő intézkedések mellett képes volt növelni piaci részesedését, és javítani pénzforgalmán és beruházásainak megtérülésén.

                     (110)

                     Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége szintén nőtt a figyelembe vett időszakban, és végértéke mindössze 0,6 %-kal maradt el az eredeti vizsgálat keretében meghatározott nyereségcéltól. Megjegyzendő, hogy a nyereségcél meghatározásának évében a kínai piaci részesedés 13 % volt, most pedig 3 %.

                     (111)

                     Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazatban csökkent a termelés, a foglalkoztatás és a beruházások szintje, és folyamatosan alacsony volt a kapacitáskihasználás.

                     (112)

                     E tendenciák ellenére a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy általában véve a kármutatók tanúsága szerint az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete nagymértékben javult, és az ágazat jobbára talpra állt azt követően, hogy a Bizottság az eredeti vizsgálatban jelentős kárt állapított meg.

               4.6.   A kár megismétlődésének valószínűsége

                     (113)

                     Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kínai behozatal által okozott jelentős kár megismétlődne-e, ha a Kínával szemben hozott intézkedések hatályukat vesztenék. A vizsgálat kimutatta, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a Kínából érkező behozatal dömpingárakon valósult meg ((46) preambulumbekezdés), és fennáll a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén folytatódik a dömping ((60) preambulumbekezdés).

                     (114)

                     Annak meghatározása érdekében, hogy a Kínával szembeni intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennállna-e a valószínűsége a kár megismétlődésének, a Bizottság elemezte i. a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitást; ii. az uniós piac vonzerejét; valamint iii. azt, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai behozatal milyen hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazatra.

               Szabad kapacitás Kínában

                     (115)

                     Ahogyan azt az (52)–(57) preambulumbekezdés kifejti, az Unió továbbra is vonzó piacnak számít Kína számára, és a rendelkezésre álló szabad kapacitás jóval nagyobb, mint amekkora a felülvizsgálati időszak alatt a teljes uniós felhasználás volt. Továbbá az (52) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a vizsgálat nem világított rá olyan szempontra, amely azt jelezné, hogy Kínában vagy bármelyik másik harmadik ország piacán a belföldi kereslet a közeljövőben számottevően megnőhet. Ennek megfelelően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínában vagy bármelyik másik harmadik ország piacán jelen lévő belföldi kereslet nem volna képes felvenni az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthetően az uniós piac kiszolgálására mozgósítandó meglévő szabad kapacitások miatti többletkínálatot.

               Az uniós piac vonzereje

                     (116)

                     A Kínából az Unióba a figyelembe vett időszak alatt folyamatosan érkező behozatali mennyiségekből következően a Bizottság az uniós piacot a hatályban lévő intézkedések ellenére is vonzónak ítéli meg a kínai behozatal számára. Az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában (2010–2011-ben) a kínai behozatal piaci részesedése 24 % volt, ami jelzi, milyen mennyiségű importra kellene számítani Kínából az intézkedések hatályvesztése esetén.

                     (117)

                     A Kínából érkező behozatal a felülvizsgálati időszakban a dömpingellenes vámok nélkül 28,3 %-kal kínált alá az uniós értékesítési áraknak. Ez jelzi, hogy valószínűsíthetően milyen árszint mellett érkezne a kínai behozatal az Unióba az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén. Emiatt valószínűsíthető, hogy az uniós piacra nehezedő árnyomás az intézkedés hatályvesztése nyomán fokozódna, és ezáltal ismét jelentős kár érné az uniós gazdasági ágazatot.

                     (118)

                     Ezért a kínai exportáló gyártók intézkedések hiányában valószínűsíthetően mind a volumen, mind a piaci részesedés tekintetében fokozni fogják jelenlétüket az uniós piacon, és dömpingáraikkal jelentős mértékben az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alá fognak kínálni.

               Az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás

                     (119)

                     Az intézkedések hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazat nem volna képes fenntartani az alacsony áron érkező kínai behozatallal szemben értékesítései volumeneit és piaci részesedését. Nagyon valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén gyorsan növekedne Kína piaci részesedése. Az értékesítési volumen csökkenése még kisebb kapacitáskihasználást és a termelési átlagköltség növekedését eredményezné. Ez rontaná az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetét, különösen pedig jövedelmezőségét.

                     (120)

                     Valószínűsíthető, hogy az intézkedések hatályvesztése kedvezőtlen hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazatra, különösen pedig a foglalkoztatásra. A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat már csökkentette a termékhez kötődő munkahelyek számát. Az intézkedések hatályvesztése teljes gyártóegységek leállítását eredményezheti.

                     (121)

                     Tehát kimondható, hogy nagy a valószínűsége annak, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a Kínából érkező behozatal által okozott károk megismétlődéséhez vezetne, és az uniós gazdasági ágazat már egyébként is bizonytalan helyzete valószínűsíthetően tovább romlana.

               Következtetés

                     (122)

                     Az intézkedések hatályon kívül helyezése nyomán minden valószínűség szerint jelentős mértékben megnőne a dömpingelt kínai behozatal, és annak árai alákínálnának az uniós gazdasági ágazat árainak. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén igen nagy a kár megismétlődésének valószínűsége.

               5.   UNIÓS ÉRDEK

                     (123)

                     Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínával szembeni meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével.

                     (124)

                     A Bizottság az uniós érdeket az összes érintett érdek értékelése alapján határozta meg, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére.

                     (125)

                     Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a dömping folytatódásának és a kár folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyekből az következik, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani a meglévő intézkedéseket.

               5.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

                     (126)

                     A hatályban lévő intézkedések lehetővé tették az uniós gazdasági ágazat számára, hogy elkezdjen felépülni a korábbi dömping hatásaiból, azonban az ágazat még mindig képtelen növelni a kapacitáskihasználást és elérni nyereségcélját.

                     (127)

                     Ugyanakkor a Bizottság azt is megállapította, hogy a Kínával szembeni intézkedések hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazat helyzete valószínűleg romlana.

                     (128)

                     Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínával szembeni intézkedések fenntartása előnyös lenne az uniós gazdasági ágazat számára.

               5.2.   Az importőrök érdeke

                     (129)

                     A Bizottság kérdőíveket küldött a két együttműködő importőrnek. Mint korábban már említettük, az egyik importőr kitöltötte a kérdőívet, és helyszíni vizsgálat keretében ellenőrzésre került. Más importőr nem jelentkezett.

                     (130)

                     A vámok kivetése után az együttműködő importőr képes volt máshonnan versenyképes feltételek mellett beszerezni a hasonló terméket. Bár ezek a radiátorok valamivel drágábbak, gyártásuk közelebb történik az Unióhoz, ezért beszerzésük rugalmasabb. Ez csökkenti az importőr készletezési költségeit és átfutási idejét, amit értékelnek az importőr ügyfelei.

                     (131)

                     A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nincs jele annak, hogy az intézkedések fenntartása olyan kedvezőtlen hatást gyakorolna az importőrökre, amely ellensúlyozná az intézkedés által az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt kedvező hatásokat.

               5.3.   A felhasználók érdeke

                     (132)

                     Mint a fentiekben említettük, az eljárás megindítását követően egyetlen uniós felhasználó sem jelentkezett, és más módon sem tanúsított együttműködést a vizsgálatban.

                     (133)

                     Az alumíniumradiátorok sajtolással vagy öntéssel készülő fogyasztási cikkek. A radiátor felhasználói olyan forgalmazók és nagyméretű kiskereskedelmi szervezetek, amelyek helyszíni beszerelésre értékesítik a radiátorokat.

                     (134)

                     Ezeknek a felhasználóknak lehetőségük van a vám miatti árnövekedést maradéktalanul vagy csaknem maradéktalanul áthárítani a végfelhasználókra, szem előtt tartva, hogy ez utóbbiakra az intézkedések nem gyakorolnak jelentős hatást.

                     (135)

                     Ezeket a ténymegállapításokat a mostani felülvizsgálat is megerősítette: a vizsgálat nem talált arra utaló jelet, hogy az eredeti ténymegállapítások a hatályban lévő intézkedések bevezetése utáni időszak tekintetében nem relevánsak.

                     (136)

                     Továbbá annak ellenére, hogy az intézkedések 2012 óta vannak hatályban, az uniós felhasználók a terméket továbbra is részben Kínából szerzik be. A felülvizsgálatban egyetlen felhasználó sem tanúsított együttműködést.

                     (137)

                     Ennek alapján és az eredeti vizsgálat következtetéseivel összhangban a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartásának nem lesz jelentős negatív hatása a felhasználókra nézve.

               5.4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

                     (138)

                     A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nincsenek olyan kényszerítő okok, amelyekből az következik, hogy a Kínából származó alumíniumradiátorok behozatalára vonatkozó meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása nem szolgálja az Unió érdekét.

               6.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

                     (139)

                     Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság fenn kívánta tartani a hatályban lévő dömpingellenes intézkedéseket. Az érdekelt felek kellő időt kaptak arra, hogy tájékoztatásukat követően észrevételeket fogalmazzanak meg, vagy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. Sem észrevétel vagy beadvány, sem meghallgatás iránti kérés nem érkezett.

                     (140)

                     A fenti megfontolásokból következik, hogy a Kínából származó alumíniumradiátorok behozatalára vonatkozóan a módosító rendelettel módosított végleges rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

                     (141)

                     Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek kizárólag az e vállalatok – tehát a kifejezetten megjelölt konkrét jogalanyok – által gyártott érintett termék behozatalára alkalmazandók. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem megjelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által előállított érintett termék behozatalai nem részesülhetnek e vámtételek előnyeiből, azokra a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni.

                     (142)

                     Az egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkező változást követően, vagy új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell intézni (6) haladéktalanul, és a kérelemhez mellékelni kell minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, valamint a belföldre és az exportra való értékesítéshez kapcsolódó minden olyan tevékenységében bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártást és az értékesítést végző jogalanyokban bekövetkezett változással függenek össze. Az indokolt esetekben a Bizottság a rendelet módosítása útján aktualizálja az egyedi vámtételek igénybevételére jogosult vállalatok jegyzékét.

                     (143)

                     Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk

               (1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7615 10 10, ex 7615 10 80, ex 7616 99 10 és ex 7616 99 90 KN-kódok (TARIC-kódok: 7615101010, 7615108010, 7616991091, 7616999001 és 7616999091) alá tartozó, következőképpen meghatározott termék behozatalára: alumíniumradiátorok és az azokat alkotó tagok vagy elemek, függetlenül attól, hogy a tagok vagy elemek nagyobb egységekké vannak-e összeszerelve, kivéve az elektromos radiátorokat és az azokat alkotó tagokat vagy elemeket.

               (2)   Az alábbi vállalatok által előállított, az (1) bekezdésben meghatározott termék vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám vámtétele a következő:

                           Vállalat

                           Vám (%)

                           TARIC-kiegészítő kód

                           Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd

                           12,6

                           B272

                           Metal Group Co. Ltd

                           56,2

                           B273

                           Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd

                           14,9

                           B279

                           Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd

                           14,9

                           B280

                           Az I. mellékletben felsorolt vállalatok

                           21,2

                           Minden más vállalat

                           61,4

                           B999

               (3)   A (2) bekezdésben megjelölt vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a II. mellékletben meghatározott követelményeknek. Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a minden más vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.

               (4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

            2. cikk
            Ha egy, a Kínai Népköztársaságban működő új exportáló gyártó elegendő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra vonatkozóan, hogy:

                        a)

                        a 2010. július 1-jétől2011. június 30-ig tartó időszakban nem exportálta az Unióba az (1) bekezdésben meghatározott terméket;

                        b)

                        nem áll kapcsolatban olyan, a Kínai Népköztársaságban működő exportőrrel vagy gyártóval, amely az e rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozik;

                        c)

                        az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakának végét követően exportálta ténylegesen az Unióba az érintett terméket vagy vállalt visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportjára,

                  a Bizottság az I. mellékletet módosíthatja úgy, hogy az új exportáló gyártót felveszi a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok közé, és ezáltal a legfeljebb 21,2 %-os vámtételű súlyozott átlagos vám hatálya alá vonja.

            3. cikk
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2019. január 14-én.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

            (2)  HL L 310., 2012.11.9., 1. o.

            (3)  HL C 48., 2017.2.15., 10. o.

            (4)  HL C 377., 2017.11.9., 11. o.

            (5)  Overcapacity in China – An Impediment to the Party's Reform Agenda (Kapacitásfelesleg Kínában – A párt reformterveinek akadálya), Roland Berger, European Union Chamber of Commerce in China, 2016.

            (6)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

            I. MELLÉKLET

                        A vállalat neve

                        TARIC-kiegészítő kód

                        Jinyun Shengda Industry Co., Ltd

                        B274

                        Ningbo Ephraim Radiator Equipment Co., Ltd

                        B275

                        Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd

                        B276

                        Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co., Ltd

                        B277

                        Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd

                        B278

                        Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd

                        B281

                        Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd

                        B282

                        Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co., Ltd

                        B283

                        Zhejiang Botai Tools Co., Ltd

                        B284

                        Zhejiang East Industry Co., Ltd

                        B285

                        Zhejiang Guangying Machinery Co., Ltd

                        B286

                        Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd

                        B287

                        Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd

                        B288

                        Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd

                        B289

                        Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd

                        B290

                        Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd

                        B291

            II. MELLÉKLET
            Az 1. cikk (3) bekezdésében említett érvényes kereskedelmi számlán szerepelnie kell a kereskedelmi számlát kibocsátó vállalat tisztségviselője által aláírt, alábbi formátumú nyilatkozatnak:

                        1.

                        a kereskedelmi számlát kibocsátó vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása;

                        2.

                        a következő nyilatkozat:

                                    „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) alumíniumradiátort és alumíniumradiátor-tagot vagy -elemet a(z) (vállalat neve és székhelye) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő a Kínai Népköztársaságban. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.

                                    Dátum és aláírás”.


title: A Bizottság (EU) 2019/283 végrehajtási rendelete (2019. február 18.) az egyes, Zimbabwéval szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 314/2004/EK tanácsi rendelet módosításáról

text:
                  19.2.2019

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 47/36

         A BIZOTTSÁG (EU) 2019/283 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2019. február 18.)
         az egyes, Zimbabwéval szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 314/2004/EK tanácsi rendelet módosításáról
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel az egyes, Zimbabwéval szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2004. február 19-i 314/2004/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke b) pontjára,
         mivel:

                     (1)

                     A 2011/101/KKBP tanácsi határozat (2) meghatározza azokat a természetes és jogi személyeket, akikre és amelyekre az említett határozat 5. cikke szerinti korlátozások alkalmazandók.

                     (2)

                     Az említett határozat végrehajtását az uniós szintű fellépés tekintetében a 314/2004/EK rendelet biztosítja. Konkrétan a 314/2004/EK rendelet III. melléklete felsorolja azon személyeket és szervezeteket, akikre és amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

                     (3)

                     A Tanács 2019. február 18-án úgy határozott, hogy a 2011/101/KKBP határozat I. mellékletében felsorolt, a korlátozások által érintett személyek közül módosítja egy személy bejegyzését, valamint törli két személy nevét.

                     (4)

                     A 314/2004/EK rendelet III. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk
            A 314/2004/EK rendelet III. melléklete helyébe az e rendelet mellékletében található szöveg lép.

            2. cikk
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

            Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.
            Kelt Brüsszelben, 2019. február 18-án.

                  a Bizottság részéről,

                  az elnök nevében,

                  a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat vezetője

            (1)  HL L 55., 2004.2.24., 1. o.

            (2)  A Tanács 2011/101/KKBP határozata (2011. február 15.) a Zimbabwéval szembeni korlátozó intézkedésekről (HL L 42., 2011.2.16., 6. o.).

            MELLÉKLET

                     „III. MELLÉKLET

                        A 6. cikkben említett személyek és szervezetek jegyzéke

                     I.   Személyek

                                 Név (és esetleges névváltozatok)

                                 Azonosító adatok

                                 A jegyzékbe vétel okai

                                             1.

                                             Mugabe, Robert Gabriel

                                 Szül.: 1924.2.21.;
                                 útlevélszám: AD001095.

                                 Korábbi elnök, felelős a demokráciát, az emberi jogok tiszteletben tartását és a jogállamiságot súlyosan sértő tevékenységekért.

                                             2.

                                             Mugabe, Grace

                                 Szül.: 1965.7.23.;
                                 útlevélszám: AD001159;
                                 személyiigazolvány-szám: 63-646650Q70.

                                 A ZANU-PF (Zimbabwe African National Union – Patriotic Front – Zimbabwei Afrikai Nemzeti Unió – Patrióta Front) Női Szövetségének korábbi titkára, részt vesz a demokráciát, az emberi jogok tiszteletben tartását és a jogállamiságot súlyosan sértő tevékenységekben. 2002-ben elfoglalta az Iron Mask Estate-et; a gyanú szerint illegálisan, nagy profitra tesz szert a gyémántbányászatból.

                                             5.

                                             Chiwenga, Constantine

                                 A Zimbabwei Védelmi Erők parancsnoka, tábornok (volt hadseregparancsnok, altábornagy), szül.: 1956.8.25.;
                                 útlevélszám: AD000263;
                                 személyiigazolvány-szám: 63-327568M80.

                                 A közös műveleti parancsnokság tagja, része van az elnyomó állami politika kialakításában vagy irányításában. A katonák segítségét használta a gazdaságok kisajátításához. A 2008-as választások során ő volt a fő szervezője az elnökválasztás második fordulóját kísérő erőszaknak.

                                             6.

                                             Shiri, Perence (más néven: Bigboy) Samson Chikerema

                                 Vezérőrnagy (légierő), szül.: 1955.11.1.; személyiigazolvány-szám: 29-098876M18.

                                 Magas rangú katonatiszt; a ZANU–PF közös műveleti parancsnokság tagja; részes az elnyomó állami politika kialakításában vagy irányításában. Szerepe volt többek között a 2008-as választások során Nyugat-Mashonalandban és Chiadzwában elkövetett politikai erőszakban.

                                             7.

                                             Sibanda, Phillip Valerio (más néven: Valentine)

                                 A Zimbabwei Nemzeti Hadsereg parancsnoka, alezredes, szül.: 1956.8.25. vagy 1954.12.24.;
                                 személyiigazolvány-szám: 63-357671H26.

                                 Magas rangú katonatiszt kormányzati kapcsolatokkal; része van az elnyomó állami politika kialakításában vagy irányításában.

                           II.   Szervezetek

                                 Név

                                 Azonosító adatok

                                 A jegyzékbe vétel okai

                                 Zimbabwe Defence Industries

                                 10th floor, Trustee House, 55 Samora Machel Avenue, PO Box 6597, Harare, Zimbabwe

                                 Kapcsolatban áll a Védelmi Minisztériummal és a ZANU–PF-hez tartozó kormányfrakcióval.

               ”


title: A Tanács (EU) 2019/352 végrehajtási rendelete (2019. március 4.) az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 208/2014/EU rendelet végrehajtásáról

text:
                  5.3.2019

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 64/1

         A TANÁCS (EU) 2019/352 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2019. március 4.)
         az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 208/2014/EU rendelet végrehajtásáról
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló, 2014. március 5-i 208/2014/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikke (1) bekezdésére,
         tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
         mivel:

                     (1)

                     A Tanács 2014. március 5-én elfogadta a 208/2014/EU rendeletet.

                     (2)

                     A Tanács által végzett felülvizsgálat alapján az egyik személyre vonatkozó bejegyzést törölni kell a jegyzékből, az I. mellékletet pedig ki kell egészíteni a védelemhez és a hatékony bírói jogvédelemhez való jogra vonatkozó információkkal.

                     (3)

                     A 208/2014/EU rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk
            A 208/2014/EU rendelet I. melléklete az e rendelet mellékletében foglaltak szerint módosul.

            2. cikk
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2019. március 4-én.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               A. ANTON

            (1)  HL L 66., 2014.3.6., 1. o.

            MELLÉKLET
            A (EU) No 208/2014 rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

                        1.

                        „A 2. cikkben említett személyek, szervezetek és szervek jegyzéke” rész a következőképpen módosul:

                                    a)

                                    a cím helyébe a következő szöveg kerül:
                                    „A.

                                             A 2. cikkben említett személyek, szervezetek és szervek jegyzéke”;

                                    b)

                                    a következő személyre vonatkozó bejegyzést törölni kell a jegyzékből:

                                                5.

                                                Andrii Petrovych Kliuiev

                        2.

                        a következő résszel egészül ki:
                        „B.
                              A védelemhez és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog

                        A védelemhez és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog Ukrajna büntetőeljárási törvénykönyve értelmében
                        Ukrajna büntetőeljárási törvénykönyvének (a továbbiakban: büntetőeljárási törvénykönyv) 42. cikke úgy rendelkezik, hogy minden, büntetőeljárásban gyanúsított vagy terhelt félként részt vevő személyre kiterjed a védelemhez és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog. Ez magában foglalja az arról való tájékoztatáshoz való jogot, hogy az érintettet milyen bűncselekménnyel gyanúsítják vagy vádolják, az érintett jogát a büntetőeljárási törvénykönyv szerinti jogairól való kifejezett és haladéktalan tájékoztatáshoz, a védőügyvéd kérelem alapján történő igénybevételéhez való jogot, az eljárási cselekményekkel, valamint a vizsgáló, az ügyész és a nyomozási bíró határozataival, cselekményeivel és mulasztásaival szembeni panasztétel jogát. A büntetőeljárási törvénykönyv 306. cikke úgy rendelkezik, hogy a vizsgáló vagy az ügyész határozataival, cselekményeivel vagy mulasztásaival kapcsolatos panaszokat először valamely helyi bíróság nyomozási bírójának kell megvizsgálnia a panaszos vagy annak védőügyvédje vagy jogi képviselője jelenlétében. Ezenkívül a büntetőeljárási törvénykönyv 309. cikke meghatározza, hogy a nyomozási bíró mely határozataival szemben lehet fellebbezéssel élni, és kimondja, hogy az ezektől eltérő határozatok bírósági felülvizsgálat tárgyát képezhetik a Bíróság előkészítő eljárásai során. Továbbá több eljárási jellegű nyomozási cselekmény csak a nyomozási bíró vagy valamely bíróság döntése alapján lehetséges (például zár alá vétel a büntetőeljárási törvénykönyv 164. cikke értelmében vagy őrizeti intézkedések annak 176. cikke értelmében).
                        A védelemhez és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog alkalmazása az egyes jegyzékbe vett személyek esetében
                        1.   Viktor Fedorovych Yanukovych
                        A Tanács rendelkezésére álló információk alapján Viktor Fedorovych Yanukovych védelemhez és hatékony bírói jogvédelemhez való jogát tiszteletben tartották azon büntetőeljárások során, amelyekre a Tanács e megállapítását alapozta. Ezt tanúsítja különösen több, zár alá vételhez kapcsolódó bírósági határozat, valamint egy 2018. november 1-jei bírósági határozat, amely engedélyezi a gyanúsított letartóztatását, idézését és bíróságra szállítását, továbbá a nyomozási bíró 2018. október 8-i határozata arról, hogy elutasítja az ügyészségnek a vádlott távollétében lefolytatandó, különös tárgyalás-előkészítő nyomozás iránti indítványát.
                        2.   Vitalli Yuriyovych Zakharchenko
                        A Tanács rendelkezésére álló információk alapján Vitalli Yuriyovych Zakharchenko védelemhez és hatékony bírói jogvédelemhez való jogát tiszteletben tartották azon büntetőeljárások során, amelyekre a Tanács e megállapítását alapozta. Ezt tanúsítják különösen a nyomozási bíró 2018. május 21-i és 2018. november 23-i határozatai, amelyekben engedélyezi Vitalli Yuriyovych Zakharchenko őrizetbevételét annak érdekében, hogy a bíróságra szállítsák az előzetes letartóztatás alkalmazására irányuló indítvánnyal kapcsolatos meghallgatáson való részvétele céljából.
                        3.   Viktor Pavlovych Pshonka
                        A Tanács rendelkezésére álló információk alapján Viktor Pavlovych Pshonka védelemhez és hatékony bírói jogvédelemhez való jogát tiszteletben tartották azon büntetőeljárások során, amelyekre a Tanács e megállapítását alapozta. Ezt tanúsítják különösen a nyomozási bíró 2018. március 12-i és 2018. augusztus 13-i határozatai, amelyekben engedélyezi Viktor Pavlovych Pshonka őrizetbevételét annak érdekében, hogy a bíróságra szállítsák az előzetes letartóztatás alkalmazására irányuló indítvánnyal kapcsolatos meghallgatáson való részvétele céljából.
                        6.   Viktor Ivanovych Ratushniak
                        A Tanács rendelkezésére álló információk alapján Viktor Ivanovych Ratushniak védelemhez és hatékony bírói jogvédelemhez való jogát tiszteletben tartották azon büntetőeljárások során, amelyekre a Tanács e megállapítását alapozta. Ezt tanúsítják különösen a nyomozási bíró 2018. május 21-i és 2018. november 23-i határozatai, amelyekben engedélyezi Viktor Ivanovych Ratushniak őrizetbevételét annak érdekében, hogy a bíróságra szállítsák az előzetes letartóztatás alkalmazására irányuló indítvánnyal kapcsolatos meghallgatáson való részvétele céljából.
                        7.   Oleksandr Viktorovych Yanukovych
                        A Tanács rendelkezésére álló információk alapján Oleksandr Viktorovych Yanukovych védelemhez és hatékony bírói jogvédelemhez való jogát tiszteletben tartották azon büntetőeljárások során, amelyekre a Tanács e megállapítását alapozta. Ezt tanúsítja különösen a nyomozási bíró 2018. február 7-i határozata arról, hogy elutasítja az ügyészségnek a vádlott távollétében lefolytatandó, különös tárgyalás-előkészítő nyomozás iránti indítványát, továbbá több, zár alá vételhez kapcsolódó bírósági határozat, valamint a nyomozási bíró 2018. június 27-i határozata arról, hogy érvényteleníti az ügyészség azon határozatát, amelyben az elutasítja a védelemnek a vizsgálat lezárására irányuló indítványát.
                        9.   Artem Viktorovych Pshonka
                        A Tanács rendelkezésére álló információk alapján Artem Viktorovych Pshonka védelemhez és hatékony bírói jogvédelemhez való jogát tiszteletben tartották azon büntetőeljárások során, amelyekre a Tanács e megállapítását alapozta. Ezt tanúsítják különösen a nyomozási bíró 2018. március 12-i és 2018. augusztus 13-i határozatai, amelyekben engedélyezi Artem Viktorovych Pshonka őrizetbevételét annak érdekében, hogy a bíróságra szállítsák az előzetes letartóztatás alkalmazására irányuló indítvánnyal kapcsolatos meghallgatáson való részvétele céljából.
                        11.   Mykola Yanovych Azarov
                        A Tanács rendelkezésére álló információk alapján Mykola Yanovych Azarov védelemhez és hatékony bírói jogvédelemhez való jogát tiszteletben tartották azon büntetőeljárások során, amelyekre a Tanács e megállapítását alapozta. Ezt tanúsítja különösen a nyomozási bíró 2018. szeptember 8-i határozata a vádlott távollétében lefolytatandó, különös vizsgálat engedélyezéséről, valamint a nyomozási bíró 2018. augusztus 16-i határozata, amelyben engedélyezi Mykola Yanovych Azarov őrizetbevételét annak érdekében, hogy a bíróságra szállítsák az előzetes letartóztatásra irányuló indítvánnyal kapcsolatos meghallgatáson való részvétele céljából, továbbá több, zár alá vételhez kapcsolódó bírósági határozat.
                        12.   Serhiy Vitalyovych Kurchenko
                        A Tanács rendelkezésére álló információk alapján Serhiy Vitalyovych Kurchenko védelemhez és hatékony bírói jogvédelemhez való jogát tiszteletben tartották azon büntetőeljárások során, amelyekre a Tanács e megállapítását alapozta. Ezt tanúsítja különösen a nyomozási bíró 2018. március 7-i határozata a vádlott távollétében lefolytatandó, különös vizsgálat engedélyezéséről.
                        13.   Dmytro Volodymyrovych Tabachnyk
                        A Tanács rendelkezésére álló információk alapján Dmytro Volodymyrovych Tabachnyk védelemhez és hatékony bírói jogvédelemhez való jogát tiszteletben tartották azon büntetőeljárások során, amelyekre a Tanács e megállapítását alapozta. Ezt tanúsítják különösen a nyomozási bíró 2018. május 8-i határozatai, amelyekben engedélyezi Dmytro Volodymyrovych Tabachnyk őrizetbevételét annak érdekében, hogy a bíróságra szállítsák az előzetes letartóztatásra irányuló indítvánnyal kapcsolatos meghallgatáson való részvétele céljából.
                        15.   Serhiy Hennadiyovych Arbuzov
                        A Tanács rendelkezésére álló információk alapján Serhiy Hennadiyovych Arbuzov védelemhez és hatékony bírói jogvédelemhez való jogát tiszteletben tartották azon büntetőeljárások során, amelyekre a Tanács e megállapítását alapozta. Ez tanúsítja különösen több, zár alá vételt elrendelő határozat és zár alá vételt elrendelő határozat semmissé nyilvánításával kapcsolatos bírósági határozat.
                        17.   Oleksandr Viktorovych Klymenko
                        A Tanács rendelkezésére álló információk alapján Oleksandr Viktorovych Klymenko védelemhez és hatékony bírói jogvédelemhez való jogát tiszteletben tartották azon büntetőeljárások során, amelyekre a Tanács e megállapítását alapozta. Ezt tanúsítja különösen a nyomozási bíró 2018. október 5-i határozata a vádlott távollétében lefolytatandó, különös vizsgálat engedélyezéséről.
                        18.   Edward Stavytskyi
                        A Tanács rendelkezésére álló információk alapján Edward Stavytskyi védelemhez és hatékony bírói jogvédelemhez való jogát tiszteletben tartották azon büntetőeljárások során, amelyekre a Tanács e megállapítását alapozta. Ezt tanúsítja különösen több, zár alá vételhez kapcsolódó bírósági határozat, a nyomozási bíró 2017. november 22-i határozata a vádlott távollétében lefolytatandó, különös vizsgálat engedélyezéséről, az ügyész 2018. január 2-i utasításai a vizsgálónak arra vonatkozóan, hogy értesítse a gyanúsítottakat és azok védőügyvédjeit a tárgyalás-előkészítő nyomozás befejezéséről, valamint az, hogy a vádiratot 2018. május 8-án a kijevi szvijatosinszkiji körzeti bíróság elé utalták az érdemi rész vizsgálata céljából. Az információkból kiderül az is, hogy nem volt korábbi érvényes ügyészségi döntés arról, hogy nem indítanak nyomozást, és hogy a releváns büntetőeljárás ezért nem sértette a ne bis in idem elvét.”


title: A Bizottság (EU) 2019/353 végrehajtási rendelete (2019. március 4.) az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 295. alkalommal történő módosításáról

text:
                  5.3.2019

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 64/5

         A BIZOTTSÁG (EU) 2019/353 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2019. március 4.)
         az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 295. alkalommal történő módosításáról
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló, 2002. május 27-i 881/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjára és 7a. cikkének (1) bekezdésére,
         mivel:

                     (1)

                     A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

                     (2)

                     2019. február 28-án az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy egy bejegyzést felvesz az azon személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó jegyzékébe, amelyekre vonatkozóan a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell. A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk
            A 881/2002/EK rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

            2. cikk
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2019. március 4-én.

                  a Bizottság részéről,

                  az elnök nevében,

                  a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat vezetője

            (1)  HL L 139., 2002.5.29., 9. o.

            MELLÉKLET
            A 881/2002/EK rendelet I. mellékletében a „Természetes személyek” rész a következő bejegyzéssel egészül ki:

               „Hamza Usama Muhammad bin Laden. Születési ideje: 1989.5.9. Születési helye: Dzsidda, Szaúd-Arábia. Állampolgársága: szaúd-arábiai. Egyéb információ: a) Oszáma bin Láden (elhunyt) fia; b) Aiman Muhammed Rabi al-Zawahiri által közzétéve mint az al-Kaida hivatalos tagja Felszólította az al-Kaida követőit, hogy hajtsanak végre terrortámadásokat. Al-Zawahiri legvalószínűbb utódjának tekintik. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2019.2.28.”


title: A Bizottság (EU) 2019/549 végrehajtási rendelete (2019. április 2.) egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyásáról („Cataluña”/„Catalunya” [OEM])

text:
                  5.4.2019

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 96/3

         A BIZOTTSÁG (EU) 2019/549 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2019. április 2.)
         egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyásáról („Cataluña”/„Catalunya” [OEM])
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 99. cikkére,
         mivel:

                     (1)

                     A Bizottság megvizsgálta a „Cataluña”/„Catalunya” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet, amelyet Spanyolország az 1308/2013/EU rendelet 105. cikkének megfelelően nyújtott be.

                     (2)

                     A Bizottság a termékleírás módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet az 1308/2013/EU rendelet 97. cikke (3) bekezdésének megfelelően közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2).

                     (3)

                     A Bizottsághoz nem érkezett az 1308/2013/EU rendelet 98. cikke szerinti kifogásolási nyilatkozat.

                     (4)

                     Ezért a termékleírás módosítását az 1308/2013/EU rendelet 99. cikkének megfelelően jóvá kell hagyni.

                     (5)

                     Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk
            A „Cataluña”/„Catalunya” (OEM) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosítása jóváhagyásra kerül.

            2. cikk
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2019. április 2-án.

                  a Bizottság részéről,

                  az elnök nevében,

               Phil HOGAN

                  a Bizottság tagja

            (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

            (2)  HL C 437., 2018.12.4., 5. o.