title: A Bizottság (EU) 2019/99 végrehajtási rendelete (2019. január 22.) az Indiából származó, alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövek behozatalával összefüggő újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatnak a hatályban lévő intézkedések módosítása nélküli megszüntetéséről

text:
                  23.1.2019

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 20/3

         A BIZOTTSÁG (EU) 2019/99 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2019. január 22.)
         az Indiából származó, alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövek behozatalával összefüggő újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatnak a hatályban lévő intézkedések módosítása nélküli megszüntetéséről
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére és 12. cikkére,
         mivel:
         1.   ELJÁRÁS

         1.1.   Hatályban levő intézkedések

                     (1)

                     A jelenleg hatályban lévő intézkedéseket az (EU) 2016/1369 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) módosított, az (EU) 2016/388 bizottsági végrehajtási rendelettel (3) kivetett végleges dömpingellenes vám alkotja.

                     (2)

                     Az érintett termék emellett az (EU) 2016/387 bizottsági végrehajtási rendelettel (4) kivetett végleges kiegyenlítő vám hatálya alá is tartozik. A mostani újbóli vizsgálatnak azonban a kiegyenlítő vám nem tárgya.

               1.2.   Az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat iránti kérelem

                     (3)

                     A Bizottsághoz újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat iránti kérelem érkezett az alaprendelet 12. cikke alapján a hatályban levő dömpingellenes intézkedések tekintetében.

                     (4)

                     A kérelmet 2018. március 16-án nyújtotta be négy uniós gyártó: a Saint-Gobain PAM, a Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH, a Saint-Gobain PAM España S.A. és a Duktus (Production) GmbH (a továbbiakban együtt: kérelmező), amelyek termelése az alakítható öntöttvasból készült csövek teljes uniós termelésének több mint 90 %-át teszi ki.

                     (5)

                     A kérelmező elegendő bizonyítékkal szolgált a dömpingellenes vizsgálat újbóli megindításához. A kérelmező állítása szerint az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka óta az Unióban a független vevők felé felszámított viszonteladói árak a dömpingellenes vám kivetése nyomán csökkentek, és ez megakadályozta a hatályban lévő intézkedések szándékolt javító hatásának érvényesülését. A kérelemben található bizonyítékok arra utaltak, hogy a viszonteladói árak csökkenése nem magyarázható más tényezőkkel, például a nyersanyagárak változásával.

               1.3.   A dömpingellenes vizsgálat újbóli megindítása

                     (6)

                     A Bizottság 2018. április 30-án értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában a dömpingellenes vizsgálat újbóli megindításáról (5) (a továbbiakban: a vizsgálat újbóli megindításáról szóló értesítés).

                     (7)

                     Az újbóli vizsgálat a Jindal Saw Limited vállalatra (a továbbiakban: Jindal) és a vele kapcsolatban álló vállalatokra, valamint az (EU) 2016/388 végrehajtási rendelet 1. cikke értelmében vett „minden más vállalatra” kivetett, jelenleg is alkalmazandó 14,1 %-os dömpingellenes vámra irányult.

               1.4.   Érdekelt felek

                     (8)

                     A vizsgálat újbóli megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy az újbóli vizsgálatban való részvétel érdekében lépjenek vele kapcsolatba. Emellett a Bizottság külön tájékoztatta a kérelmezőt, az ismert érintett exportáló gyártókat és importőröket, valamint az érintett ország hatóságait az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre.

                     (9)

                     Az érdekelt felek lehetőséget kaptak álláspontjuk írásbeli ismertetésére, valamint arra, hogy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. A Jindal kérte és lehetőséget kapott arra, hogy a Bizottság előtt meghallgatáson vegyen részt.

               1.5.   Az exportáló gyártókra vonatkozó újbóli vizsgálat

                     (10)

                     A Bizottság kérdőívet küldött a Jindalnak és a vele kapcsolatban álló vállalatoknak, és felkérte a többi exportáló gyártót, hogy a vizsgálat újbóli megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 15 napon belül jelentkezzenek.

                     (11)

                     Egy indiai exportáló gyártó, az Electrosteel Castings Limited jelentkezett a határidőn belül, de nem volt érintett a vizsgálatban, mert az (EU) 2016/388 végrehajtási rendelet 1. cikke alapján nem tartozik a végleges dömpingellenes vám hatálya alá.

                     (12)

                     Két további indiai exportáló gyártó, az Electrotherm (India) Ltd és a Tata Metaliks Limited a határidő után jelentkezett. Ezek a vállalatok az (EU) 2016/388 végrehajtási rendelet 1. cikke szerinti „minden más vállalatra” alkalmazandó vámtétel hatálya alá tartoznak, amely az eredeti vizsgálat keretében a Jindal esetében megállapított 14,1 %-os egyedi dömpingellenes vám szintjén került kivetésre. A két vállalat az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat vizsgálati időszaka alatt elhanyagolható volumenben értékesített az Unióba. Tekintettel arra, hogy ezek a vállalatok késve jelentkeztek, a Bizottság nem küldött nekik kérdőívet.

               1.6.   Mintavétel a független importőrök körében

                     (13)

                     Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás újbóli megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Egyetlen független importőr sem jelentkezett.

               1.7.   A kérdőívekre adott válaszok

                     (14)

                     A Bizottság kérdőívet küldött a Jindalnak, amelyre az válaszolt.

               1.8.   Ellenőrző látogatások

                     (15)

                     A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott az újbóli vizsgálathoz. Az alaprendelet 16. cikke alapján a következő vállalat telephelyén került sor ellenőrző látogatásra: Jindal Saw Italia SpA, Trieszt, Olaszország (a továbbiakban: Jindal Italia). A Jindal Italia az egyetlen olyan vállalat az Unióban, amely kapcsolatban áll a Jindallal (lásd a 3.1. szakaszt).

               1.9.   Az érdekelt felek tájékoztatása

                     (16)

                     A Bizottság 2018. október 24-én valamennyi érdekelt félnek megküldött egy tájékoztatót, amelyben bemutatta azokat a lényeges tényeket és szempontokat, amelyek alapján javasolta az újbóli vizsgálat megszüntetését. Az érdekelt felek tájékoztatást kaptak arról, hogy a tájékoztatással kapcsolatban milyen határidőn belül tehetnek észrevételeket. A tájékoztatásra két jogalany reagált: a kérelmező és a Jindal. A kérelmező kérte és lehetőséget kapott arra, hogy a Bizottság előtt meghallgatáson vegyen részt. A Bizottság az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket mérlegelte, és indokolt esetben figyelembe vette.

               1.10.   Az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatban érintett időszakok

                     (17)

                     Az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat vizsgálati időszaka 2017. április 1-jétől2018. március 31-ig tartott (a továbbiakban: az újbóli vizsgálat vizsgálati időszaka). Az érintett időszak 2016. április 1-jétől2018. március 31-ig tartott. Az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka 2013. október 1-jétől2014. szeptember 30-ig tartott (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka).

               2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK

                     (18)

                     Az érintett termék: az Indiából származó, jelenleg az ex 7303 00 10 és ex 7303 00 90 KN-kódok (TARIC-kódok: 7303001010, 7303009010) alá tartozó, alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövek, az alakítható öntöttvasból készült, belső és külső bevonat nélküli csövek (szigetelés nélküli csövek) kivételével (a továbbiakban: érintett termék).

               3.   TÉNYMEGÁLLAPÍTÁSOK

                     (19)

                     Az alaprendelet 12. cikke szerinti újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat célja annak megállapítása, hogy az eredeti intézkedések bevezetése óta csökkentek-e az exportárak, illetve bekövetkezett-e változás, illetőleg kellő mértékű változás az Unióban az érintett termék viszonteladói áraiban vagy későbbi eladási áraiban. Ezt követően, amennyiben megállapítást nyer, hogy az intézkedésnek elő kellett volna idéznie az árak megváltozását, a korábban az alaprendelet 3. cikkével összhangban megállapított kár elhárítása érdekében az exportárakat az alaprendelet 2. cikkének megfelelően újra kell értékelni, és a dömpingkülönbözeteket az újraértékelt exportárak figyelembevételével újra kell számítani.

               3.1.   Változások a Jindal üzleti modelljében és uniós értékesítésében

                     (20)

                     Az intézkedések bevezetése után a Jindal uniós értékesítései az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakához képest mintegy 90 %-kal visszaestek. A Jindal jelenlegi [2 000 tonna alatti] uniós értékesítési volumene [0,5 %-nál kisebb] részarányt képvisel az uniós felhasználáson belül.

                     (21)

                     Emellett az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka óta változások is bekövetkeztek a Jindal értékesítési struktúrájában. Az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában a Jindal az Egyesült Királyságban, Spanyolországban és Olaszországban rendelkezett vele kapcsolatban álló vállalatokkal, míg az újbóli vizsgálat vizsgálati időszakára ezek közül csak az olaszországi vállalat maradt meg. A Jindal uniós értékesítéseinek túlnyomó részét a Jindal Italia bonyolítja, a közvetlen export csupán korlátozott volument jelent.

                     (22)

                     Továbbá az újbóli vizsgálat vizsgálati időszakában a Jindal sokkal kevesebb vevőt szolgált ki ([a vevők száma az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakához képest kevesebb mint a felére csökkent]) sokkal kevesebb tagállamban ([az érintett tagállamok száma az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakához képest kevesebb mint a felére csökkent]), mint az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában. A Jindal emellett sokkal kevesebb terméktípust is értékesített (a termékkódok alapján): [a terméktípusok száma az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakához képest kevesebb mint a felére csökkent].

               3.2.   Az árak alakulásának elemzése

                     (23)

                     Akkor, amikor azt vizsgálja, hogy csökkentek-e az exportárak, a Bizottság általában meghatározza az újbóli vizsgálat vizsgálati időszakában az egyes vizsgált exportáló gyártók által felszámított exportárakat, és ezeket összehasonlítja az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakára vonatkozóan meghatározott, nekik megfelelő exportárakkal. Azonban a (21) preambulumbekezdésben ismertetett körülmény miatt, nevezetesen hogy közvetlen export keretében csekély volumen került értékesítésre, a Jindal által közvetlen export keretében az Unióban független vevőknek felszámított exportárak összehasonlítása nem szolgált volna értékelhető eredménnyel. Mivel az árak elemzésének az első független vevőnek felszámított áron kell alapulnia, és mivel a Jindallal kapcsolatban álló spanyolországi és egyesült királyságbeli vállalatok már nem léteznek, a Bizottság a vizsgálatát kizárólag a Jindal Italia által az első független vevőnek felszámított viszonteladói árra alapozta.

                     (24)

                     A vizsgált volumenek csekély volta és a terméktípusoknak a 3.1. szakaszban említett változásai miatt a termékkódonkénti összehasonlítás nem lett volna reprezentatív, és az ennek alapján elvégzett vizsgálat nem szolgált volna értékelhető eredménnyel.

                     (25)

                     Előzetes elemzésként a Bizottság elvégzett egy összehasonlítást a Jindal Italia által az első független vevőnek felszámított kilogrammonkénti értékesítési árak terméktípusonkénti súlyozott átlagaival. Ennek alapján megállapította, hogy a Jindal által felszámított viszonteladói ár az újbóli vizsgálat vizsgálati időszaka és az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka között átlagosan [több mint 10 %-kal] nőtt, ami [több mint 80 %-a] a 14,1 %-os dömpingellenes vámnak.

                     (26)

                     Emellett a Jindal által az újbóli vizsgálat vizsgálati időszakában végrehajtott értékesítések egy része olyan árakon alapult, amelyeket pályázati felhívások keretében, az intézkedések bevezetése előtt rögzítettek. Ezen értékesítések esetében nem várható el az értékesítési ár változása, ezért az árak összehasonlítása csak korlátozott mértékben releváns.

                     (27)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően a kérelmező több észrevételt is tett. Először: a kérelmező előadta, hogy a Bizottságnak három külső tényezőt is figyelembe kellene vennie, nevezetesen a 8,7 %-os kiegyenlítő vámot, a 3,2 %-os szerződéses vámot, valamint az indiai rúpia és az euro közötti átváltási árfolyamot.

                     (28)

                     A kiegyenlítő vámmal kapcsolatban a kérelmező elmagyarázta, hogy a viszonteladói ár legfeljebb 8,7 %-os növekedését elsősorban a kiegyenlítő vámnak kell betudni. A Bizottság megjegyezte, hogy az újbóli vizsgálat a dömpingellenes vám állítólagos visszanyerésének vizsgálatára korlátozódik. Ettől függetlenül a mostani vizsgálat ténymegállapításai azt jelzik, hogy a Jindal Italia árai a 2016-ban kivetett kiegyenlítő vám szintjénél nagyobb mértékben növekedtek. Ezért a Bizottság ezt a felvetést elutasította.

                     (29)

                     A szerződéses vámmal kapcsolatban a kérelmező rámutatott, hogy az érintett termék szerződéses vámja az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka és az újbóli vizsgálat vizsgálati időszaka között 0 %-ról 3,2 %-ra nőtt. Az általános vámkedvezmény-rendszernek a 73. árucsoportba tartozó termékeket, így az érintett terméket is magában foglaló S-15a kategóriájába tartozó termékek szerződéses vámtétele jelenleg valóban 3,2 %. A kérelmező szerint ezt a változást a viszonteladói ár növekedésének értékelésekor figyelembe kell venni. A Bizottság megerősítette, hogy az érdekelt feleknek a tájékoztatás keretében megküldött elemzés a szóban forgó vámot már figyelembe veszi. A Bizottság ugyanakkor rámutatott, hogy a szerződéses vám növekedésének figyelembevétele nélkül a megállapított árnövekedés nagyobb lett volna. Mivel az elegendő mértékű árnövekedéssel kapcsolatos ténymegállapításokat egyik módszer sem változtatná meg, a Bizottság nyitva hagyta azt a kérdést, hogy a most vizsgált esetben a szerződéses vám növekedését figyelembe kell-e venni az ár-összehasonlításban.

                     (30)

                     Az átváltási árfolyammal kapcsolatban a kérelmező azt állította, hogy figyelembe kellett volna venni az euro és az indiai rúpia közötti átváltási árfolyam megváltozását. Érvelése szerint mivel az indiai rúpia értéke nőtt az euróhoz képest, az árak tekintetében az indiai exportnak csökkent a versenyképessége. A Bizottság álláspontja szerint az átváltási árfolyamok megváltozása megfontolásra érdemes szempont lehet olyan esetekben, amikor a számlázás külföldi valutában történik. A most vizsgált esetben azonban az összehasonlítás olyan viszonteladói áron alapult, amelyet mind az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában, mind pedig az újbóli vizsgálat vizsgálati időszakában euróban számláztak, tehát az árnövekedés összegének nagyságára vonatkozó becslés alapját egyetlen valuta képezte. Ebből következően indokolatlan volna bármiféle kiigazítást végezni az indiai rúpia és az euro közötti átváltási árfolyam megváltozása miatt, ezért a Bizottság a kérést elutasította.

                     (31)

                     Másodszor: a kérelmező felvetette, hogy nem lehet azt mondani, hogy a pályázati felhíváson alapuló értékesítések nem reprezentatívak, ezért azokat is figyelembe kell venni. A Bizottság elmagyarázta, hogy ezeket az értékesítéseket nem hagyta figyelmen kívül, amikor összehasonlította az árakat (lásd a (26) preambulumbekezdést).

                     (32)

                     Harmadszor: a kérelmező előadta, hogy ahhoz, hogy jelentős mértékűnek legyen tekinthető, a viszonteladói ár változásának legalább akkorának kellett volna lennie, mint a kivetett vám szintje. A Bizottság elmagyarázta, hogy az értékelést eseti alapon kell elvégezni, és jogi szempontból a visszanyerés megállapításának nem az a kritériuma, hogy az árváltozás jelentős legyen, hanem hogy a viszonteladói ár megváltozásának mértéke ne legyen nulla vagy olyan kellően alacsony érték, amely még azt jelzi, hogy a dömpingellenes vám hatása nem érvényesült. A most vizsgált esetben a Bizottság azt állapította meg, hogy a 10 %-nál nagyobb árnövekedés nem tekinthető ilyen kellően alacsony értéknek.

                     (33)

                     Negyedszer: a kérelmező arra kérte a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a Jindal Italia által a Jindal egyesült arab emírségekbeli üzeméből vagy máshonnan behozott termékeket, és ezáltal győződjön meg arról, hogy ezek a termékek nem Indiából származtak, sem másként nem lettek helytelenül besorolva. A Bizottság megjegyezte, hogy ez a kérés inkább a kijátszás gyanúját veti fel, amely nem tárgya az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatnak.

                     (34)

                     Ötödször: a kérelmező előadta, hogy a Bizottságnak a Jindal Italia által az újbóli vizsgálat vizsgálati időszakában felszámított viszonteladói árat nemcsak a Jindal Italia által az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában felszámított viszonteladói árral kellett volna összehasonlítania, hanem a Jindal korábbi spanyolországi és egyesült királyságbeli leányvállalatai által az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában felszámított viszonteladói árral is. A kérelmező szerint azért kellett volna így eljárni, mert a dömpingellenes vám a Jindal összes értékesítésére kiterjed.

                     (35)

                     A Bizottság álláspontja szerint ez az összehasonlítás nem volna helyénvaló és nem szolgálna értékelhető eredménnyel, különösen azért, mert az értékesített termékkör összetétele, a szállítási feltételek és a számlázás pénzneme eltérő volt. Ezért fenntartotta azt az álláspontját, hogy az ár-összehasonlításhoz kizárólag a Jindal Italia értékesítései adhattak megfelelő viszonyítási alapot. Mindazonáltal a teljesség kedvéért a Bizottság elvégzett egy szimulációt, amelyben összehasonlította a Jindal Italia által az újbóli vizsgálat vizsgálati időszakában felszámított viszonteladói árat a Jindal összes leányvállalata által az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában felszámított viszonteladói árral. A szimuláció azt mutatta, hogy az átlagos viszonteladói ár még nagyobb mértékben ([több mint 13 %-kal]) nőtt az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka és az újbóli vizsgálat vizsgálati időszaka között. Tehát ez az elemzés – korlátozott relevanciája ellenére – újabb érvet jelent a Bizottságnak a mostani újbóli vizsgálat keretében megfogalmazott következtetése mellett.

                     (36)

                     Végezetül: a kérelmező a Jindal közvetlen uniós értékesítéseiről érdeklődött. A Bizottság elmagyarázta, hogy a volumenek nem voltak jelentősnek tekinthetők ([kevesebb mint 300 tonna]), és az értékesítés eltérő szállítási feltételek mellett történt, mint az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában. Ezért az összehasonlítás nem szolgált volna értékelhető eredménnyel. Ebből a megfontolásból a Bizottság ezeket az értékesítéseket kizárta az ár-összehasonlításból.

               3.3.   Következtetés

                     (37)

                     A korlátozott volumenek és az összehasonlíthatóság hiánya miatt a Bizottság a Jindal esetében nem tudott meggyőző és részletes ár-összehasonlítást végezni. Mindazonáltal, ahogyan azt a (25) preambulumbekezdés elmagyarázza, a Bizottság megállapította, hogy a Jindal Italia által alkalmazott viszonteladói ár az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakához képest általában véve nőtt, tehát az intézkedések az árak pozitív irányú, a vám nagyságához hasonló mértékű megváltozását eredményezték. Továbbá a volumenek jelentős csökkenése alapján a Bizottság megállapította, hogy az intézkedések hatásai nem gyengültek.

                     (38)

                     Együttműködés hiányában és a jelenlegi újbóli vizsgálat tárgyát képező többi indiai exportáló gyártó elhanyagolható értékesítési volumeneire (az uniós felhasználás [kevesebb mint 0,1 %-a]) való tekintettel a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a fenti ténymegállapítások „minden más vállalat” esetében is helytállóak. Emellett a Bizottság megállapította, hogy a kis volumenek miatt és a jelenlegi újbóli vizsgálat tárgyát képező többi indiai exportáló gyártó értékesítési csatornáira vonatkozó információk hiányában a „minden más vállalat” tekintetében rendelkezésre álló statisztikai adatok nem voltak értékelhetőnek tekinthetők. Mindazonáltal indikatív jelleggel a Bizottság megállapította, hogy az elhanyagolható értékesítési volumenekről az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerinti behozatali adatbázisban összegyűjtött adatok a „minden más vállalat” esetében olyan átlagárat jeleztek, amely hasonló volt a Jindal átlagárához.

                     (39)

                     Mindezek miatt a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az intézkedéseknek a Jindal és az (EU) 2016/388 végrehajtási rendelet 1. cikke szerinti „minden más vállalat” esetében egyaránt volt hatásuk.

                     (40)

                     E ténymegállapítások alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy szükségtelen elvégezni a vám újraszámítását.

               4.   AZ ÉRDEKELT FELEK TÁJÉKOZTATÁSA ÉS KÖVETKEZTETÉS

                     (41)

                     A Bizottság az 1.9. szakaszban foglaltaknak megfelelően tájékoztatta valamennyi érdekelt felet azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján meg kívánta szüntetni az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatot. A Bizottság az észrevételeket elemezte, és szükség szerint figyelembe vette.

                     (42)

                     A fentiekben ismertetett megfontolások alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatot a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések módosítása nélkül meg kell szüntetni.

                     (43)

                     Ez a rendelet összhangban van az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk
            A Bizottság az Indiából származó, alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövek behozatalával összefüggésben az (EU) 2016/1036 rendelet 12. cikke alapján indított újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatot a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések módosítása nélkül megszünteti.

            2. cikk
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2019. január 22-én.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

            (2)  A Bizottság (EU) 2016/1369 végrehajtási rendelete (2016. augusztus 11.) az Indiából behozott alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövekre vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2016/388 végrehajtási rendelet módosításáról szóló (HL L 217., 2016.8.12., 4. o.).

            (3)  A Bizottság (EU) 2016/388 végrehajtási rendelete (2016. március 17.) Indiából behozott alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövekre vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 73., 2016.3.18., 53. o.).

            (4)  A Bizottság (EU) 2016/387 végrehajtási rendelete (2016. március 17.) Indiából behozott alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövekre vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről (HL L 73., 2016.3.18., 1. o.).

            (5)  HL C 151., 2018.4.30., 57. o.