title: A Tanács 508/2013/EU végrehajtási rendelete ( 2013. május 29. ) a Kínai Népköztársaságból származó egyes volfrámelektródák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről

text:
               4.6.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 150/1

         A TANÁCS 508/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2013. május 29.)
   a Kínai Népköztársaságból származó egyes volfrámelektródák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, és 11. cikke (2), (5) és (6) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
   mivel:
   A.   AZ ELJÁRÁS

   1.   Hatályos intézkedések

               (1)

               A Tanács vizsgálatot követően (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) a 260/2007/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes volfrámelektródák behozatalára (a továbbiakban: az eredeti intézkedések). Az intézkedések 63,5 %-os értékvám formáját öltötték, három kínai exportőr esetében pedig egyedi dömpingellenes vámot vetettek ki.

         2.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

               (2)

               A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2012. március 9-én közzétett értesítésében (3) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínából származó egyes volfrámelektródák behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindítását.

               (3)

               A felülvizsgálat azt követően indult meg, hogy az Eurometaux (a továbbiakban: a kérelmező) megalapozott kérelmet nyújtott be az egyes volfrámelektródák teljes uniós gyártásának több mint 50 %-át képviselő egyik uniós gyártó nevében.

               (4)

               A kérelem azon az indokláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár folytatódását eredményezné.

         3.   A vizsgálat

   3.1.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

               (5)

               A dömping folytatódására, illetve megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2011. január 1. és 2011. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2008. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra vonatkozott (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak).

         3.2.   A vizsgálatban érintett felek

               (6)

               A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőt, a másik ismert uniós gyártót, a kínai exportáló gyártókat, az ismert érintett független importőröket és felhasználókat, a potenciális analóg országok gyártóit, valamint Kína képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül.

               (7)

               A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolták.

               (8)

               Figyelembe véve, hogy a vizsgálat nyilvánvalóan sok exportáló kínai gyártót és független uniós importőrt érintett, az alaprendelet 17. cikke értelmében az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság mintavételt irányozott elő. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – az alaprendelet 17. cikkével összhangban felkérte a fenti feleket, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.

               (9)

               Három importőr jelentkezett. A felülvizsgálati időszakban azonban egyikük sem importált egyes Kínából származó volfrámelektródákat.

               (10)

               Mindössze két kínai exportáló gyártó bocsátotta rendelkezésre a kért információkat, ezért az exportáló gyártók tekintetében nem volt szükség mintavételre.

               (11)

               A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek és azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. Két uniós gyártótól, két kínai exportáló gyártótól és egy amerikai egyesült államokbeli gyártótól érkeztek válaszok.

               (12)

               A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségét, és meghatározza az Unió érdekeit. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:

                           a)

                              uniós gyártók

                                       —

                                       Plansee SE, Ausztria,

                                       —

                                       Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Németország;

                           b)

                              kínai exportáló gyártók

                                       —

                                       Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd., Zibo,

                                       —

                                       Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd., Baodzsi;

                           c)

                              az egyik kínai exportáló gyártóhoz kapcsolódó vállalat

                                       —

                                       Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd., Sanghaj;

                           d)

                              az egyik európai uniós exportáló gyártóhoz kapcsolódó vállalatok

                                       —

                                       Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Németország,

                                       —

                                       Binzel Benelux bvba, Eke – Nazareth, Belgium;

                           e)

                              analóg ország

                                       —

                                       Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, USA.

         B.   A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

               (13)

               Az érintett termék megegyezik a 260/2007/EK rendelet tárgyát képező termékkel: a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8101 99 10 és az ex 8515 90 00 KN-kód alá besorolt, nem szintereléssel előállított volfrámelektróda, beleértve a volfrámrudakat és pálcákat, méretre vágva is, amely volfrámot legalább 94 tömegszázalékban tartalmaz (a továbbiakban: felülvizsgálat tárgyát képező termék).

               (14)

               A felülvizsgálat tárgyát képező terméket hegesztés és hasonló munkafolyamatok során használják. A volfrámelektródákat a legkülönfélébb ipari ágazatokban használják fel, így az építőiparban, a hajóépítésben, az autógyártásban, a hajómérnöki, a vegyészeti és a nukleáris technikában, az űrtechnikában, az olaj- és gázvezetékeknél. Fizikai és kémiai jellemzői, valamint a felhasználó szemszögéből a termék különböző típusainak helyettesíthetősége alapján ebben az eljárásban valamennyi volfrámelektróda egyetlen terméknek tekintendő.

               (15)

               A vizsgálat megerősítette, hogy az eredeti vizsgálathoz hasonlóan a felülvizsgálat tárgyát képező termék, a Kínában gyártott és a kínai belföldi piacon értékesített termékek, továbbá az uniós gyártók által előállított és az uniós piacon értékesített termékek, valamint az analóg országban gyártott és értékesített termékek alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint felhasználása megegyezik, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek minősülnek.

         C.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

   1.   Előzetes megjegyzések

               (16)

               Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy jelenleg történik-e dömping, és valószínűsíthető-e, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezet.

               (17)

               Amint arra a fenti magyarázat is kitért, a kínai exportáló gyártók esetében nem volt szükség mintavételre. A felülvizsgálati időszakban a két együttműködő vállalat az érintett termék Kínából származó uniós behozatalának 80–85 %-át bonyolította. Ennek alapján megállapítható, hogy az együttműködés szintje magas volt.

               (18)

               Az eredeti vizsgálat során az egyik exportáló gyártót az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja értelmében piacgazdasági elbánásban részesítették, míg a másik exportáló gyártót az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése értelmében egyéni elbánásban részesítették. Hangsúlyozandó, hogy a vizsgálatok összefüggésében az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint a piacgazdasági elbánás és az egyéni elbánás ismételt elbírálására nem kerül sor. Egy harmadik, a szóban forgó hatályvesztési felülvizsgálatban nem együttműködő vállalat is egyéni elbánásban részesült az eredeti vizsgálat folyamán.

         2.   Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban

   2.1.   Analóg ország

               (19)

               Mivel Kína gazdasága átalakulóban van, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjában szereplő rendelkezések szerint a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók számára a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű, megfelelő harmadik ország (a továbbiakban: az analóg ország) árai vagy számtanilag képzett értékei alapján kell megállapítani.

               (20)

               Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan, az eljárás megindításáról szóló értesítésben is az Amerikai Egyesült Államok (USA) szerepelt a rendes érték megállapítása céljából javasolt analóg országként. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy ismertessék az analóg ország kiválasztásával kapcsolatos észrevételeiket. Erre vonatkozóan nem érkezett észrevétel.

               (21)

               A Bizottság azt is megvizsgálta, hogy más országok alkalmasak lennének-e analóg országnak, és azonosította azokat az egyéb harmadik országokat, amelyekből az Eurostat adatai alapján volfrámelektródákat importálnak. A Bizottság felkereste a szóban forgó országok ismert potenciális gyártóit, és felkérte őket, hogy működjenek együtt a vizsgálat során. Nem sikerült azonban együttműködést elérni.

               (22)

               A megállapítások szerint az USA megfelelően reprezentatív referenciapiac, különös figyelemmel belföldi piacának nyitottságára és versenyképességére. Az eredeti vizsgálatban is az Amerikai Egyesült Államokat használták analóg országként. Nem merült fel olyan új vagy megváltozott körülmény, amely más analóg ország kiválasztását indokolná.

               (23)

               Ezért a jelenlegi felülvizsgálat keretében az USA tölti be az analóg, piacgazdasággal rendelkező ország szerepét. A Bizottság felvette a kapcsolatot az egyetlen ismert egyesült államokbeli vállalattal, amely beleegyezett az együttműködésbe, a kérdőív kitöltésébe és az ellenőrző látogatásba. Az említett vállalat ellenőrzött értékesítési és gyártási adatait használták fel az azon vállalatokra érvényes rendes érték meghatározásához, amelyek az eredeti vizsgálat során nem részesültek piacgazdasági elbánásban.

         2.2.   Rendes érték

               (24)

               Az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánásban részesített vállalat esetében a rendes értéket saját adataik alapján határozták meg. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a volfrámelektródák független vásárlóknak való belföldi értékesítése a felülvizsgálati időszak alatt reprezentatív volt-e, vagyis hogy a belföldi felhasználásra szánt termék értékesítési mennyisége kiteszi-e a felülvizsgálat tárgyát képező termék e vállalatok által képviselt, Unióba irányuló exportjának legalább 5 %-át.

               (25)

               Ezt követően megvizsgálták, hogy a hasonló termék belföldi értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében rendes kereskedelmi forgalomnak minősül-e. Ehhez megállapították a független vásárlók részére történő nyereséges belföldi értékesítés arányát.

               (26)

               Az érintett termék rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított reprezentatív belföldi értékesítésű típusai esetében, a rendes értéket az exportáló ország független vásárlói által fizetett árak alapján határozták meg. A felülvizsgálat tárgyát képező termék egyéb típusai esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban számították ki. A rendes értéket ezért az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése értelmében a vállalat előállítási költségei alapján számították ki, melyekhez hozzáadták a vállalat értékesítési, általános és adminisztratív költségeit, valamint figyelembe vették a rendes kereskedelmi forgalomban történt belföldi értékesítés során elért nyereséget.

               (27)

               A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azt állította, hogy az értékesítési, általános és adminisztratív költségek kiszámításának módszere eltért az eredeti vizsgálatban alkalmazottól, ami befolyásolhatta a számtanilag képzett rendes értéknek az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerinti kiszámításához használt haszonkulcs meghatározását. A vizsgálat során már korábban rendelkezésre bocsátott információkon felül a szóban forgó fél állítását nem támasztotta alá bizonyítékokkal. Megjegyzendő, hogy az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésével összhangban a forgalom szerint osztották fel, az eredeti vizsgálatban alkalmazott módszerrel megegyezően.

               (28)

               Az eredeti vizsgálatban alkalmazott haszonkulcs alapjául nem a rendes kereskedelmi forgalom tesztelése szolgált, mivel az érintett termék egyetlen exportált típusát sem értékesítették rendes kereskedelmi forgalomban a hazai piacon. Jelen hatályvesztési felülvizsgálat rámutatott, hogy az érintett termék néhány típusa nyereséges, ezért az alaprendelet 2. cikke (3) és (6) bekezdésének megfelelően a szóban forgó nyereséges ügyletekre vonatkozó haszonkulcsot használták a rendes érték kiszámításához.

               (29)

               Az eredeti vizsgálatban piacgazdasági elbánásban nem részesített vállalat esetében az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes értéket az analóg országbeli együttműködő gyártótól kapott információk alapján állapították meg. Az analóg országbeli gyártó belföldi értékesítése a megállapítások értelmében megfelelő mennyiségben, rendes kereskedelmi forgalomban történtek, ezért felhasználható a piacgazdasági elbánásban nem részesülő vállalatra érvényes rendes érték meghatározásához.

         2.3.   Exportár

               (30)

               A piacgazdasági elbánásban részesülő vállalat teljes Unióba irányuló exportját kapcsolódó importőrökön keresztül értékesítette, amit később kapcsolódó és független uniós vállalatoknak viszontértékesítettek. Az exportárat ezért az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően az importált termékek első, független vevő részére történő viszonteladási ára alapján számították ki, megfelelően kiigazítva azt a behozatal és a viszonteladás között felmerülő minden költség, valamint az értékesítési, általános és adminisztratív költségek és a haszonkulcs ésszerű mértékének figyelembevételével. E tekintetben a kapcsolódó vállalatok saját eladási, általános és adminisztratív költségeit alkalmazták.

               (31)

               A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azt állította, hogy a kapcsolódó importőrökre vonatkozó értékesítési, általános és adminisztratív költségek megállapításakor olyan költségeket vettek figyelembe, melyek az érintett terméktől eltérő termékek értékesítése kapcsán merültek fel, így ezeket a költségeket figyelmen kívül kell hagyni. Megjegyzendő, hogy a vállalatok által rendelkezésre bocsátott, ellenőrzött értékesítési, általános és adminisztratív költségeket az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően vették figyelembe az exportár kiszámításához. Semmilyen bizonyíték nem támasztotta alá azt az állítást, miszerint a benyújtott értékesítési, általános és adminisztratív költségek olyan költségeket tartalmaztak, melyek az érintett terméktől eltérő termékek értékesítése kapcsán merültek fel, így azt el kellett utasítani.

               (32)

               Emellett az egyik érdekelt fél által benyújtott, exportárakra vonatkozó észrevételben hibásan szerepelt a releváns pénznem. Az állítást ezért elutasították.

               (33)

               A haszonkulcs vonatkozásában egy uniós független importőr sem mutatott együttműködést. Az eredeti vizsgálat során a kapcsolódó importőrök haszonkulcsát használták fel azzal az indokkal, hogy a független importőrök tevékenységeit nem lehetett megfelelően összehasonlítani az érintett kapcsolódó importőr tevékenységeivel. A vizsgálat rámutatott, hogy a kapcsolódó importőr tevékenységei megegyeztek a felülvizsgálati időszak és az eredeti vizsgálati időszak során: a behozott volfrámelektródák többségét hegesztőpisztolyokba – a vállalatcsoport által előállított fő termékbe – építették be. Azt is meg kell jegyezni, hogy a volfrámelektróda jóval kisebb értéket képvisel, mint a végtermék. Ez alapján az eredeti vizsgálathoz hasonlóan megállapítást nyert, hogy a kapcsolódó importőr saját haszonkulcsa pontos alapul szolgálhatna az exportár kiszámításához használt haszonkulcs megállapításához.

               (34)

               Az eredeti vizsgálat folyamán egyéni elbánásban részesített vállalat valamennyi uniós exportértékesítése közvetlenül független, az Unióban bejegyzett ügyfeleknek történt. Az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint az exportárat a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg.

               (35)

               Minden más kínai székhelyű gyártó exportárának meghatározására a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban rendelkezésre álló importstatisztikák alapján került sor.

               (36)

               Az exportárakat az alaprendelet 11. cikke (10) bekezdésével összhangban a megfizetett dömpingellenes vámok levonásával állapították meg, mivel egyik fél sem nyújtott be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a vám megfelelően megjelenik a viszonteladási árakban, illetve az uniós piacon jellemző értékesítési árakban.

         2.4.   Összehasonlítás

               (37)

               A rendes értéket és az exportárakat a gyártelepi ár alapján hasonlították össze.

               (38)

               A két együttműködő exportáló gyártó rendes értéke és exportára közötti tisztességes összehasonlítás érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellően figyelembe vették a szállítással, a biztosítással, és a hitelköltségekkel kapcsolatos – az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló – különbségeket.

         2.5.   Dömpingkülönbözet

               (39)

               Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlítása alapján állapították meg.

               (40)

               Az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánásban részesített együttműködő exportáló gyártó esetében ez az összehasonlítás azt mutatta, hogy a vállalat továbbra is jelentős dömpinget folytatott.

               (41)

               Az eredeti vizsgálat során egyéni elbánásban részesített együttműködő exportáló gyártó esetében, csakúgy mint az összes többi nem együttműködő kínai exportáló gyártóra alkalmazandó országos dömpingkülönbözet vonatkozásában jelentős dömping mutatkozott, amely még meg is haladta az eredeti vizsgálatban megállapított dömping szintjét.

         3.   A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén

   3.1.   Előzetes megjegyzés

               (42)

               Amellett, hogy megállapítást nyert a dömping fennállása a felülvizsgálati időszak során, azt is megvizsgálták, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén mennyire valószínű a dömping folytatódása.

               (43)

               E tekintetben megjegyzendő, hogy az együttműködő exportáló gyártók Kína teljes termelési kapacitásának hozzávetőlegesen mindössze 10 %-át képviselték. A megállapítások alapját ezért túlnyomórészt a felülvizsgálati kérelemben benyújtott információk, valamint nyilvánosan hozzáférhető adatok képezték. Különös figyelmet fordítottak a kínai gyártók harmadik országokban alkalmazott exportárainak alakulására, Kína termelési kapacitására, a Kínában rendelkezésre álló kihasználatlan kapacitásra és az uniós piac kínai exportőrök számára jelentette vonzerejére.

         3.2.   A kínai gyártók harmadik országokban alkalmazott exportárainak alakulása

               (44)

               Az egyéb harmadik országok piacaira irányuló export tekintetében megjegyzendő, hogy a nyilvánosan hozzáférhető kínai adatbázisokban fellelhető statisztikai információk a felülvizsgálat tárgyát képező terméknél szélesebb termékskálát ölelnek fel, ezért nem lehetett megbízhatóan elemezni az egyéb piacokon megjelenő exportmennyiséget és árakat. A két együttműködő kínai exportáló gyártó nem exportált független vevőknek egyéb harmadik piacokon. Ebből adódóan nem lehetett megbízhatóan megállapítani az egyéb harmadik országok piacaira a felülvizsgálati időszakban érvényes exportárakat, továbbá a rendelkezésre álló információk alapján nem lehetett megalapozott következtetéseket levonni.

         3.3.   A kínai gyártók kihasználatlan kapacitása

               (45)

               Az alábbi elemzés alapjául szolgáló adatokat a kérelmező a felülvizsgálati kérelemben bocsátotta rendelkezésre; az adatokat nyilvánosan hozzáférhető információkkal is összevetették.

               (46)

               Mindezt alapul véve a kínai gyártók kapacitását 1 600 000 kg-ra becsülték. A kérelmező becslése szerint a kínai gyártók kapacitáskihasználása 63 % körül alakul, ami mintegy 600 000 kg-nak megfelelő, a felülvizsgálati időszakban jellemző teljes uniós felhasználás mintegy ötszörösére rúgó kihasználatlan kapacitást eredményez. Nagy mennyiség lenne tehát exportálható Kínából, különös tekintettel arra, hogy semmi jel nem mutat arra, hogy a harmadik országok piacai vagy a belföldi piac képes lenne felvenni az említett jelentős kihasználatlan kapacitást.

         3.4.   A Kínából érkező dömpingelt behozatal mennyisége és árai

               (47)

               Az Unióba irányuló kínai import a figyelembe vett időszak során 9 %-kal emelkedett, a felülvizsgálati időszak folyamán jóval meghaladva az 50 000 kg-ot; ez a felülvizsgálati időszakban a teljes uniós felhasználás közel felének felelt meg.

               (48)

               A figyelembe vett időszak során az importárak ingadoztak és ugyanazon tendencia szerint alakultak, mint az uniós gazdasági ágazat uniós piacon történő értékesítéseinek árai. Az importárak 2008 és a felülvizsgálati időszak között összességében 42 %-kal nőttek, és továbbra is megtartották a dömpingelt szintet. Az áremelkedés főként az elsődleges nyersanyagnak (volfrámpor) a felülvizsgálati időszakban megnövekedett költségével magyarázható.

         3.5.   Az uniós piac vonzereje

               (49)

               A világ volfrámelektród-felhasználásának 20 %-át kitevő uniós piac az egyik legnagyobb a világon. A kínai vállalatok komoly érdeklődést mutatnak az iránt, hogy az Unió piacán jelen lehessenek; ezt az a tény is alátámasztja, hogy a felülvizsgálati időszakban megtartották, sőt növelték az uniós piacon szerzett jelentős, 45 %-os piaci részesedésüket.

         3.6.   Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségéről

               (50)

               A fenti elemzés rámutat, hogy a Kínából érkező behozatal továbbra is dömpingelt árakon, jelentős dömpingkülönbözet mellett jutott el az uniós piacra. Tekintettel az uniós piacot jellemző árszintek elemzésére és a kínai exportőrök uniós piac iránt mutatott érdeklődésére, valamint a Kínában rendelkezésre álló jelentős, az Unió teljes fogyasztását messze meghaladó kihasználatlan kapacitásra, megállapítható, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennáll a dömping folytatódásának igen nagy valószínűsége.

         D.   AZ UNIÓS PIAC HELYZETE

   1.   Az uniós gazdasági ágazat meghatározása

               (51)

               A jelenlegi vizsgálat megerősítette, hogy az Unióban két gyártó foglalkozik volfrámelektródák gyártásával. Mindkét gyártó teljes körű együttműködést tanúsított a vizsgálat során.

               (52)

               Az említett vállalatok képezik az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).

         2.   Előzetes megjegyzés

               (53)

               Mivel az uniós gazdasági ágazat mindössze két vállalatot foglal magában, a bizalmas adatok védelme érdekében az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatokat az alaprendelet 19. cikkének megfelelően a táblázatok indexált formában vagy értéktartományok megadásával közlik.

               (54)

               Mivel a KN-kód szinten rendelkezésre álló Eurostat-importadatok a volfrámelektródáktól eltérő termékeket is tartalmaznak, az importra vonatkozó elemzés a TARIC-kód szintű importadatok alapján készült, amelyet az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerint gyűjtött adatokból származó információk egészítenek ki. A TARIC-adatok bizalmasnak minősülnek, mivel részletességükből adódóan a felek azonosíthatóvá válnának. Ebből kifolyólag egyes adatokat értéktartományok között tüntetnek fel.

         3.   Az uniós felhasználás

               (55)

               Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piacon megvalósuló értékesítési volumene és az Eurostat TARIC-kód szintű importadatai alapján határozták meg, amelyet az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerint gyűjtött adatokból származó információk egészítettek ki.

               (56)

               2008 és a felülvizsgálati időszak között (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) az uniós felhasználás 16 %-kal csökkent. Az uniós felhasználás jelentősen visszaesett 2008 és 2009 között, majd emelkedést mutatott, ám a felülvizsgálati időszakban nem érte el a válság előtti szintet. A fogyasztásban 2009-ben bekövetkezett mélypont és a felülvizsgálati időszak között az uniós felhasználás közel 40 %-os növekedést mutatott.

                  1.   táblázat

                  Felhasználás

                           Volumen
                           (kilogramm)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Felülvizsgálati időszak

                           Felhasználás

                           140 000–150 000

                           90 000–100 000

                           110 000–120 000

                           120 000–130 000

                           Index (2008 = 100)

                           100

                           61

                           75

                           84

                                          Forrás:

                                       kitöltött kérdőívek és az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisa

         4.   A Kínából származó dömpingelt behozatal mennyisége és piaci részesedése

               (57)

               A Kínából származó dömpingelt behozatal mennyiségét és piaci részesedését az Eurostat TARIC-kód szintű importadatai alapján határozták meg, amelyet az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerint gyűjtött adatokból származó információk egészítettek ki.

               (58)

               Az uniós felhasználás abszolút mértékben vett csökkenése ellenére a felülvizsgálat tárgyát képező, Kínából származó termék behozatali mennyisége 9 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak során, így a felülvizsgálati időszakban az import szintje jóval meghaladta az 50 000 kg-ot (lásd a 2. táblázatot). Ez a növekedés az uniós felhasználás figyelembe vett időszak alatt bekövetkezett általános visszaesésével kiegészülve azt eredményezte, hogy a kínai exportőrök piaci részesedése elérte a teljes uniós piac közel felét.

                  2.   táblázat

                  Kínából származó behozatal

                           2008

                           2009

                           2010

                           Felülvizsgálati időszak

                           Volumen

                           51 771

                           36 188

                           39 953

                           56 289

                           Index (2008 = 100)

                           100

                           70

                           77

                           109

                           Piaci részesedés (%)

                           35–40

                           35–40

                           35–40

                           45–50

                                          Forrás:

                                       az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisa

         5.   Kínából származó import árai

   5.1.   Az árak alakulása

               (59)

               A Kínából származó import árai hozzávetőlegesen 40 %-kal emelkedtek 2008 és a jelentős növekedés jellemezte felülvizsgálati időszak között. Az áremelkedés főként az elsődleges nyersanyagnak (volfrámpor) a felülvizsgálati időszakban megnövekedett költségével magyarázható.

                  3.   táblázat

                  A Kínából származó import árai

                           2008

                           2009

                           2010

                           Felülvizsgálati időszak

                           Árak
                           EUR/kg

                           36,59

                           33,83

                           41,56

                           51,83

                           Index (2008 = 100)

                           100

                           92

                           114

                           142

                                          Forrás:

                                       az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisa

         5.2.   Áralákínálás

               (60)

               A vizsgálat rámutatott, hogy a Kínából származó import árai áralákínálást jelentettek az uniós gazdasági ágazat átlagáraihoz képest. A felülvizsgálati időszakra 37 %-os alákínálási különbözetet állapítottak meg, mely a dömpingellenes vám figyelembevételével is jelentős, 24 %-os szintet mutatott. A különbözetet az együttműködő exportáló gyártók CIF-exportárai és az uniós gazdasági ágazat gyártelepi átlagárai összehasonlításával számították ki. A Kínára vonatkozó árakat reprezentatívnak tekintették, mivel a két együttműködő exportáló gyártó a Kínából származó volfrámelektródák importjának közel 80 %-át bonyolítja.

               (61)

               A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik exportáló gyártó úgy érvelt, hogy az árakat nem terméktípusonként hasonlították össze, így a különböző terméktípusok ára közötti állítólagos jelentős eltérések miatt az alákínálás kiszámított mértéke nem megbízható. A rendelkezésre álló információk alapján a terméktípusok szerinti ár-összehasonlítás mindössze az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítéseinek egy része, illetve az Unióba irányuló exportértékesítések egy része esetében volt lehetséges. Az említett fél nem szolgált olyan bizonyítékokkal, melyek megkérdőjelezhették volna az alkalmazott módszer ésszerűségét. Az érvelést ezért el kellett utasítani.

               (62)

               A nyilvánosságra hozatalt követően felmerült az is, hogy a kínai importárakat és az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítési árait nem azonos kereskedelmi szinten hasonlították össze. Az állítást azonban nem támasztották alá: az érintett fél nem nyújtott be olyan információkat vagy bizonyítékokat, melyek konzisztens és határozott különbségeket mutattak volna az állítólagosan eltérő kereskedelmi szintekre visszavezethetően.. Az állítást ezért elutasították.

         6.   Egyéb harmadik országokból származó behozatal

               (63)

               Az alábbi táblázat a figyelembe vett időszakban más országokból származó behozatal volumenét és árait mutatja be. Az egyéb harmadik országokból származó behozatal mennyiségét és piaci részesedését az Eurostat TARIC-kód szintű importadatai alapján határozták meg, amelyet az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerint gyűjtött adatokból származó információk egészítettek ki.

                  4.   táblázat

                  Egyéb harmadik országokból származó behozatal

                           2008

                           2009

                           2010

                           Felülvizsgálati időszak

                           Vietnám

                           Importmennyiség (kg)

                           27 878

                           14 184

                           13 776

                           25 833

                           Index (2008 = 100)

                           100

                           51

                           49

                           93

                           Ár
                           EUR/kg

                           44,36

                           45,34

                           46,02

                           56,01

                           Index (2008 = 100)

                           100

                           102

                           104

                           126

                           Dél-Korea

                           Importmennyiség (kg)

                           21 299

                           8 174

                           11 051

                           3 319

                           Index (2008 = 100)

                           100

                           38

                           52

                           16

                           Ár
                           EUR/kg

                           50,99

                           44,16

                           44,16

                           59,31

                           Index (2008 = 100)

                           100

                           87

                           87

                           116

                           Egyéb harmadik országok

                           Importmennyiség (kg)

                           7 641

                           6 247

                           10 942

                           9 186

                           Index (2008 = 100)

                           100

                           82

                           143

                           120

                           Ár
                           EUR/kg

                           43,24

                           59,82

                           64,98

                           57,75

                           Index (2008 = 100)

                           100

                           138

                           150

                           134

                           Összesen

                           Importmennyiség (kg)

                           56 818

                           28 605

                           35 779

                           38 338

                           Index (2008 = 100)

                           100

                           50

                           63

                           67

                           Az egyéb harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése (%)

                           35–40

                           30–35

                           30–35

                           30–35

                           Ár
                           EUR/kg

                           46,70

                           48,17

                           51,25

                           56,71

                           Index (2008 = 100)

                           100

                           103

                           110

                           121

                                          Forrás:

                                       az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisa

               (64)

               Az egyéb harmadik országokból származó, az uniós piacra irányuló behozatal közel 33 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak során. A figyelembe vett időszakban a piaci részesedések is csökkentek, a felülvizsgálati időszakban 30–35 %-os szintet mutatva. Ugyanezen időszakban az egyéb harmadik országokból származó importárak 21 %-kal növekedtek.

               (65)

               Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálat rámutatott, hogy a hasonló terméket Kínán kívül más országból nem importálták jelentős mennyiségben az uniós piacra. Az eredeti vizsgálat megállapításai szerint az egyesült államokbeli és a japán gyártók legfőbb piacát hazai piacuk jelentette. Így azt a következtetést vonták le, hogy a Kínán kívüli országokból származó import elenyésző.

               (66)

               Az uniós gazdasági ágazat által rendelkezésre bocsátott információk szerint Vietnámban és Dél-Koreában nem gyártanak volfrámelektródákat; az ezekből az országokból érkező behozatal valójában Kínából származik. A jelenlegi vizsgálat során azonban nem merültek fel az állítást alátámasztó információk.

         7.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

   7.1.   Előzetes megjegyzések

               (67)

               Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolta.

               (68)

               Mivel az uniós gazdasági ágazat mindössze két vállalatot foglal magában, a bizalmas adatok védelme érdekében az adatok értéktartományok megadásával szerepelnek.

         7.2.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

               (69)

               A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat termelése minden évben csökkent. A termelés 2008 és a felülvizsgálati időszak vége között 29 %-kal csökkent. A csökkenő tendencia igen erőteljes, 40 %-ot meghaladó volt 2009-ben.

                  5.   táblázat

                  A teljes uniós termelés

                           Volumen
                           (kg)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Felülvizsgálati időszak

                           Termelés

                           60 000–70 000

                           35 000–40 000

                           50 000–60 000

                           40 000–50 000

                           Index (2008 = 100)

                           100

                           60

                           82

                           71

                                          Forrás:

                                       kitöltött kérdőívek

               (70)

               A gyártási kapacitás a figyelembe vett időszakban állandó maradt. A termelés visszaesésével az ebből eredő kapacitáskihasználás egészében 27 %-kal csökkent 2008 és a felülvizsgálati időszak között; a kapacitáskihasználás aránya a felülvizsgálati időszakban 41 %-ra esett vissza. A részletes adatok a következők:

                  6.   táblázat

                  Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

                           Volumen
                           (kg)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Felülvizsgálati időszak

                           Termelési kapacitás

                           95 000–110 000

                           95 000–110 000

                           95 000–110 000

                           95 000–110 000

                           Index (2008 = 100)

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Kapacitáskihasználás (%)

                           57

                           35

                           47

                           41

                           Index (2008 = 100)

                           100

                           60

                           82

                           73

                                          Forrás:

                                       kitöltött kérdőívek

         7.3.   Készletek

               (71)

               Az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje 20 %-kal csökkent 2008 és a felülvizsgálati időszak között. Mindez összhangban van az uniós piacon az említett időszak alatt tapasztalt csökkenő fogyasztási tendenciával.

                  7.   táblázat

                  Zárókészletek

                           Volumen
                           (kg)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Felülvizsgálati időszak

                           Zárókészletek

                           5 000–15 000

                           5 000–15 000

                           5 000–15 000

                           5 000–15 000

                           Index (2008 = 100)

                           100

                           70

                           85

                           80

                                          Forrás:

                                       kitöltött kérdőívek

         7.4.   Értékesítési volumen

               (72)

               Az uniós gazdasági ágazat független vevőknek történő értékesítéseinek volumene 2008 és a felülvizsgálati időszak között 23 %-kal csökkent, ezen belül jelentős visszaesés mutatkozott 2008 és 2009 között. A csökkenő tendencia a 2010. év kivételével felülmúlta a teljes felhasználás terén mutatkozó visszaesést.

                  8.   táblázat

                  Független vevőknek történő értékesítések

                           2008

                           2009

                           2010

                           Felülvizsgálati időszak

                           Volumen (kg)

                           40 000–50 000

                           25 000–30 000

                           35 000–40 000

                           30 000–35 000

                           Index (2008 = 100)

                           100

                           65

                           87

                           77

                                          Forrás:

                                       kitöltött kérdőívek

         7.5.   Piaci részesedés

               (73)

               Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon történő értékesítési volumene tekintetében mutatkozó, a fenti preambulumbekezdésben leírt tendenciának köszönhetően az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése is visszaesett a figyelembe vett időszakban. Az uniós gazdasági ágazat a csökkenő értékesítési volumen ellenére 2009-ben és 2010-ben meg tudta tartani piaci részesedését, ám a felülvizsgálati időszak folyamán a növekvő piac ellenére visszaeső értékesítések következtében a részesedés csökkent. A piaci részesedés így 20–25 % között alakult, ami némileg elmarad a figyelembe vett időszak kezdetén megállapítottól.

                  9.   táblázat

                  Uniós piaci részesedés

                           2008

                           2009

                           2010

                           Felülvizsgálati időszak

                           Uniós piaci részesedés (%)

                           25–30

                           25–30

                           30–35

                           20–25

                           Index (2008 = 100)

                           100

                           107

                           117

                           91

                                          Forrás:

                                       kitöltött kérdőívek és az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisa

         7.6.   Növekedés

               (74)

               Amint arra a fenti magyarázat is rámutat, az uniós felhasználás a gazdasági visszaesés következtében jelentősen csökkent 2008 és 2009 között, majd emelkedést mutatott, ám a felülvizsgálati időszakban nem érte el a válság előtti szintet. Az uniós gazdasági ágazat a csökkenő értékesítési volumen ellenére 2009-ben és 2010-ben meg tudta tartani piaci részesedését, ám a felülvizsgálati időszak folyamán a növekvő piac ellenére visszaeső értékesítések következtében a részesedés csökkent.

         7.7.   Foglalkoztatás és termelékenység

               (75)

               Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 13 %-kal csökkent 2008 és a felülvizsgálati időszak között.

               (76)

               A termelésben mutatkozó visszaesést követően az egy alkalmazottra jutó termelékenység, illetve kilogrammban számított teljesítmény is csökkent a figyelembe vett időszakban. A részletes adatok a következők:

                  10.   táblázat

                  Teljes uniós foglalkoztatás és termelékenység

                           2008

                           2009

                           2010

                           Felülvizsgálati időszak

                           Foglalkoztatottsági index

                           100

                           65

                           84

                           87

                           Termelékenységi index

                           100

                           92

                           106

                           83

                                          Forrás:

                                       kitöltött kérdőívek

         7.8.   Értékesítési egységárak

               (77)

               Az uniós gazdasági ágazat független uniós vevőknek felszámított értékesítési egységárai 2008 és 2010 között némileg csökkentek, részben a gazdasági válság hatásának következtében. Az értékesítési egységárak 2010 és felülvizsgálati időszak között jelentős növekedést mutattak. Az uniós gazdasági ágazat árai a figyelembe vett időszak során összességében 35 %-kal emelkedtek. Az árak alakulása – különösen 2010 és felülvizsgálati időszak között – a volfrámelektródák fő komponense árának növekedésével magyarázható.

                  11.   táblázat

                  Az uniós értékesítések egységára

                           2008

                           2009

                           2010

                           Felülvizsgálati időszak

                           Az uniós értékesítések egységára (EUR/darab)

                           80–120

                           80–120

                           80–120

                           100–140

                           Index (2008 = 100)

                           100

                           94

                           96

                           135

                                          Forrás:

                                       kitöltött kérdőívek

         7.9.   Nyereségesség

               (78)

               A nyereségesség – a 2009-et és 2010-et jellemző alacsonyabb szint mellett – 2008 és a felülvizsgálati időszak között összességében javult. Mindezek ellenére a nyereségesség a teljes figyelembe vett időszak vonatkozásában negatív tendenciát mutatott.

                  12.   táblázat

                  Nyereségesség

                           2008

                           2009

                           2010

                           Felülvizsgálati időszak

                           Az uniós értékesítések nyereségessége
                           Index (2008 = 100)

                           100

                           95

                           95

                           104

                                          Forrás:

                                       kitöltött kérdőívek

         7.10.   Beruházások és a beruházások megtérülése

               (79)

               Az érintett termékkel kapcsolatos tevékenységbe történő beruházás jelentősen csökkent a figyelembe vett időszakban.

               (80)

               A beruházások megtérülése a nyereségesség alakulását követte. Az uniós gazdasági ágazat beruházásainak megtérülése 2008-ban negatív volt, ami a felülvizsgálati időszakban a javuló tendencia ellenére is negatív maradt.

                  13.   táblázat

                  Beruházások és a beruházások megtérülése

                           Index (2008 = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Felülvizsgálati időszak

                           Beruházások

                           100

                           2

                           23

                           18

                           Beruházások megtérülése

                           100

                           100

                           96

                           103

                                          Forrás:

                                       kitöltött kérdőívek

         7.11.   Pénzforgalom és tőkebevonási képesség

               (81)

               A pénzforgalom – azaz az ágazat azon képességében, hogy maga finanszírozza tevékenységeit, és melyet az érintett termék forgalmának százalékos értékében fejeznek ki – a figyelembe vett időszak alatt bekövetkezett jelentős javulás ellenére továbbra is negatív maradt.

                  14.   táblázat

                  Pénzforgalom

                           2008

                           2009

                           2010

                           Felülvizsgálati időszak

                           Pénzforgalom
                           Index (2008 = 100)

                           100

                           99

                           96

                           106

                                          Forrás:

                                       kitöltött kérdőívek

         7.12.   Bérek

               (82)

               Az uniós gazdasági ágazat bérei 2008 és felülvizsgálati időszak között 16 %-kal csökkentek, ami összhangban áll a foglalkoztatottak számának csökkenésével is.

         7.13.   A dömpingkülönbözet nagysága

               (83)

               A hatályos intézkedések ellenére a felülvizsgálati időszakban jelentős dömping zajlott, mely jóval meghaladta az intézkedések jelenlegi szintjét. Figyelembe véve azonban a nagymértékű kihasználatlan kapacitást, a Kínából származó tényleges behozatal volumenét, valamint az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraival szemben jelentős alákínálást mutató árakat, a tényleges dömpingkülönbözetek uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem minősíthető elhanyagolhatónak.

         7.14.   A korábbi dömping okozta károk helyreállítása

               (84)

               A Bizottság megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazat kiheverte-e a korábbi dömping hatásait. A hatályos dömpingellenes intézkedések ellenére az uniós gazdasági ágazatnak nem sikerült kihevernie a korábbi dömping hatásait. A kínai import árakra gyakorolt nyomásának ellenállva az uniós gazdasági ágazat igyekezett megtartani piaci részesedését, ám az ennek ellenére csökkent.

         8.   Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés

               (85)

               Az uniós gazdasági ágazat nem lábalt ki a sebezhető gazdasági helyzetből, és továbbra is jelentős kár érte. Az uniós gyártók pénzügyi teljesítményével kapcsolatos szinte valamennyi kármutató negatív irányba mozdult el a figyelembe vett időszak alatt. Nem állítható tehát, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete szilárd lett volna.

               (86)

               A kínai import árakra gyakorolt nyomásának ellenállva az uniós gazdasági ágazat igyekezett megtartani piaci részesedését, értékesítéseit jóval a jövedelmezőségi küszöb alatti árakon bonyolítva. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraiban 2010 és a felülvizsgálati időszak között ténylegesen mutatkozó növekedés a nyersanyagárak növekedésével áll összefüggésben, és nem jeleníti meg az uniós gazdasági ágazat összes költségét.

               (87)

               Ebből következik, hogy az uniós gazdasági ágazat nehéz helyzete egyértelműen visszavezethető a felülvizsgálat tárgyát képező termék alacsony áron értékesített kínai importjának uniós piaci tömeges jelenlétére, melyet a hatályos intézkedések ellenére jelentős mértékben dömpingelt árakon értékesítenek. Mindez alapján egy olyan helyzetkép rajzolódik ki, amelyben az uniós gazdasági ágazat az elfogadható mértékű piaci részesedése megtartása érdekében tett erőfeszítései mellett veszteségeket szenved. E nehézségeket a teljes figyelembe vett időszakban tovább súlyosbította az alábbi két tényező: a 2008–2009-es gazdasági válság során tapasztalt piaci visszaesés, valamint kis mértékben az alapanyagköltségek váratlan emelkedése a felülvizsgálati időszakban. A fenti tényezők következtében az uniós gazdasági ágazat súlyos veszteséget szenved.

               (88)

               Mutatói kedvezőtlen alakulásának fényében az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a figyelembe vett időszakban továbbra is jelentős kár érte.

         E.   A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

   1.   Előzetes megjegyzések

               (89)

               A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat sérülékeny helyzetbe került, és továbbra is ki volt téve a Kínából származó dömpingelt behozatal káros hatásainak.

               (90)

               Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság felmérte az érintett országból származó behozatalt, hogy megállapítsa, az intézkedések hatályvesztése esetén fennáll-e a kár folytatódásának valószínűsége.

         2.   A Kínából származó import volumene

               (91)

               Hangsúlyozandó, hogy az uniós piacot jellemző felhasználás az eredeti vizsgálat óta jelentősen csökkent; ennek elsősorban a gazdasági visszaesés volt az oka. Az adott körülmények között a Kínából származó import volumene a felülvizsgálati időszakban jóval meghaladta az 50 000 kg-ot. A behozatal volumene 9 %-kal nőtt, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése ezzel párhuzamosan csökkent.

         3.   Kihasználatlan kapacitás Kínában

               (92)

               Amint arra a (46) preambulumbekezdés is rámutat, a fellelhető információk alapján a kínai ágazat jelentős kihasználatlan kapacitással rendelkezik. Várható, hogy e kihasználatlan kapacitás nagy része dömpingellenes intézkedések hiányában felhasználható lenne az uniós piacra irányuló behozatal mennyiségének növelésére. Mindezt alátámasztja, hogy nincsenek arra utaló jelek, hogy a kínai belföldi piac vagy harmadik országbeli piacok képesek lennének felvenni a kínai ágazat jelentős kihasználatlan kapacitását. Ebből adódóan rendelkezésre áll az Unióba irányuló kivitel jelentős növeléséhez szükséges kapacitás. Becslések szerint a kihasználatlan kapacitás a felülvizsgálati időszakot jellemző uniós felhasználás mintegy ötszörösét teszi ki.

               (93)

               Emellett a vizsgálat során rendelkezésre bocsátott információk szerint a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához használt nyersanyag (ammónium-paravolframát) piaca jelentős mértékben torzult. Az említett nyersanyagra a kínai hatóságok kiviteli kontingenseket és exportvámokat állapítottak meg. Ez korlátozza az ammónium-paravolframát exportját, miközben annak világpiaci árát mesterségesen növeli. E torzulások várhatóan tovább ösztönzik a kínai gazdasági ágazatot arra, hogy alacsony áron gyártson és exportáljon, hiszen az uniós gazdasági ágazatnak a hasonló terméket mesterségesen magasan tartott nyersanyagárak mellett kell előállítania.

         4.   Az uniós piac vonzereje

               (94)

               Bebizonyosodott, hogy a kínai exportáló gyártók folyamatos érdeklődést tanúsítottak az uniós piac iránt, és az uniós gazdasági ágazat értékesítései rovására sikerült importvolumenüket növelni. A felülvizsgálati időszakban az eleve jelentős piaci részesedésüket tovább bővítették.

         5.   Következtetés

               (95)

               Az uniós gazdasági ágazat évekig szenvedett a Kínából származó dömpingelt behozatal hatásaitól, és jelenleg is bizonytalan gazdasági helyzetben van.

               (96)

               Az intézkedések hatályvesztése esetén igen valószínű a dömpingelt behozatal fokozódásának valószínűsége; így az uniós gazdasági ágazat léte komoly veszélybe kerülhet. Kína jelentős kihasználatlan kapacitással rendelkezik, melynek elsődleges célpontja vélhetően az uniós piac, és az intézkedések hatályvesztése esetén a dömpingelt árak jelentős alákínálást mutatnának az uniós gazdasági ágazat uniós piacon kialakított értékesítési áraival szemben.

               (97)

               A vizsgálat eredményeinek tükrében – azaz a dömping folytatódása, a kihasználatlan kínai kapacitás, a nyersanyagpiac torzulása, a kínai exportáló gyártók azon képessége, hogy exportvolumenüket az uniós piacra irányítsák, a kínai exportőrök egyértelműen az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árkialakítása, valamint az uniós piac vonzereje – az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennállna a kár folytatódásának valószínűsége.

         F.   AZ UNIÓS ÉRDEK

   1.   Bevezetés

               (98)

               Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő intézkedések fenntartása sérti-e az Unió egészének érdekeit. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek – vagyis az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek – felmérésén alapult. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.

               (99)

               Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálat során az intézkedések elfogadását nem tekintették ellentétesnek az Unió érdekeivel. Továbbá az, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat – tehát egy olyan helyzet elemzése, amelyben dömpingellenes intézkedések vannak hatályban – lehetővé tette, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges indokolatlan hátrányos hatását is értékeljék.

               (100)

               Ezen az alapon megvizsgálták, hogy a káros dömpinget valószínűsítő következtetés ellenére léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra a következtetésre vezetnének, hogy ebben az egyedi esetben nem áll az Unió érdekében az intézkedések fenntartása.

         2.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

               (101)

               Tekintve az uniós gazdasági ágazat helyzetét, valamint a megismétlődő kár valószínűségének elemzését, minden jel arra mutat, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete jelentősen romlana. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat gyártási és értékesítési volumene csökkent, mellyel egyidejűleg az érintett országból érkező behozatal a hatályos intézkedések ellenére nőtt. Ugyanezen időszakban az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete romlott, és komoly veszteségekkel küzd. Fontos tehát, hogy az uniós piacon hatékony versenyfeltételek álljanak fenn.

               (102)

               Megállapították, hogy az intézkedések fenntartása előnyös lenne az uniós gazdasági ágazat számára, amely így értékesítési volumenét növelhetné, és pénzügyi helyzetét is javíthatná. Az intézkedések megszüntetése ezzel szemben komolyan veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat életképességét.

         3.   A felhasználók érdeke

               (103)

               A megkeresett 15 felhasználó közül egy sem jelezte együttműködési szándékát. Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan az érdekelt felhasználók ezúttal sem töltötték ki a kérdőíveket. Az eredeti vizsgálat során az együttműködés hiányát az támasztotta alá, hogy a volfrámelektródák a gyártási költségeikre csekély hatást gyakorolnak, mivel ügyfeleik számára a minőség és a megbízhatóság a leglényegesebb szempontok. Tekintettel arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék nyilvánvalóan elenyésző hatással bír a feldolgozott termékek költségeire, azt a következtetést vonták le, hogy az intézkedések nem gyakorolnának hátrányos hatást a felhasználók gazdasági ágazatára.

         4.   Az importőrök érdeke

               (104)

               A vizsgálat megkezdésekor három importőr jelentkezett a Bizottságnál, ám nem minősültek érdekelt feleknek, mivel a felülvizsgálati időszakban nem importálták Kínából az érintett terméket. Abból adódóan, hogy a volfrámelektróda-importőrök nem tanúsítottak érdeklődést a vizsgálat idején, azt az egyértelmű következtetést vonták le, hogy az intézkedések fenntartása nem sértené az EU érdekeit.

         5.   Következtetés

               (105)

               A fentiekre tekintettel arra a következtetésre jutottak, hogy nem szól kényszerítő ok a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.

         G.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

               (106)

               Minden felet értesítettek azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a fennálló intézkedések fenntartását kívánja javasolni. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a tájékoztatást követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.

               (107)

               A fentiekből következően az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően, a 260/2007/EK rendelettel a Kínából származó egyes volfrámelektródák behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket fent kell tartani.

               (108)

               Annak érdekében, hogy az intézkedések kijátszásának – a vámtételek közötti jelentős különbségek miatti – veszélyét minimalizálni lehessen, jelen esetben különleges intézkedésekre van szükség a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására. E különleges intézkedések, amelyek kizárólag az egyedi vámtétel bevezetése által érintett vállalatok esetében alkalmazandók, a következőket tartalmazzák: a tagállamok vámhatóságai előtt olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatását, amely megfelel az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek. Az ilyen számlával nem kísért behozatalokra az összes többi gyártóra alkalmazandó dömpingellenes maradványvám vonatkozik,

         ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   Végleges dömpingellenes vámot kell bevezetni a Kínai Népköztársaságból származó, nem szintereléssel előállított volfrámelektródákra, beleértve a volfrámrudakat és pálcákat, méretre vágva is, amelyek volfrámot legalább 94 tömegszázalékban tartalmaznak, és jelenleg az ex 8101 99 10 és az ex 8515 90 00 KN-kód alá tartoznak (8101991010 és 8515900010 TARIC-kód).
   (2)   A nettó uniós határparitáson számított árra alkalmazandó vámtétel, vámkezelés előtt, az (1) bekezdésben leírt termék, illetve az alábbiakban felsorolt vállalatok által előállított termékek esetében:

               Vállalat

               Dömpingellenes vám

               TARIC-kiegészítő kód

               Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd

               17,0 %

               A754

               Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd

               41,0 %

               A755

               Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd

               38,8 %

               A756

               Minden más vállalat

               63,5 %

               A999

         (3)   A (2) bekezdésben említett vállalatok esetében megállapított egyéni vámtételek alkalmazásának feltétele a mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számlát nem mutatnak be, úgy az összes többi vállalatra érvényes vámtételt kell alkalmazni.
   (4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2013. május 29-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         R. BRUTON

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  HL L 72., 2007.3.13., 1. o.

      (3)  HL C 71., 2012.3.9., 23. o.

      MELLÉKLET
      Az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében említett érvényes kereskedelmi számlának tartalmaznia kell egy a vállalat egy tisztségviselőjének kézjegyével ellátott és a következőket tartalmazó nyilatkozatot:

                  1.

                  A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása.

                  2.

                  A következő nyilatkozatot: „Alulírott igazolom, hogy az e számla alá tartozó, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített [mennyiség] volfrámelektródát a [vállalat neve és címe] [kiegészítő TARIC-kód] állította elő a(z) (érintett ország)-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán megadott információ teljes és megfelel a valóságnak.”


title: A Bizottság (EU) 2015/434 végrehajtási rendelete ( 2015. március 16. ) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               17.3.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 72/1

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/434 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. március 16.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. március 16-án.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET

         Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  EG

                  65,8

                  MA

                  84,9

                  TR

                  86,4

                  ZZ

                  79,0

                  0707 00 05

                  JO

                  229,9

                  MA

                  183,9

                  TR

                  185,1

                  ZZ

                  199,6

                  0709 93 10

                  MA

                  119,5

                  TR

                  192,4

                  ZZ

                  156,0

                  0805 10 20

                  EG

                  45,8

                  IL

                  72,7

                  MA

                  56,7

                  TN

                  57,3

                  TR

                  63,6

                  ZZ

                  59,2

                  0805 50 10

                  TR

                  61,4

                  ZZ

                  61,4

                  0808 10 80

                  BR

                  70,9

                  CA

                  81,0

                  CL

                  100,9

                  CN

                  91,1

                  MK

                  25,2

                  US

                  166,1

                  ZZ

                  89,2

                  0808 30 90

                  AR

                  112,0

                  CL

                  133,2

                  US

                  124,8

                  ZA

                  103,5

                  ZZ

                  118,4

         (1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Bizottság 203/2012/EU végrehajtási rendelete ( 2012. március 8. ) a 834/2007/EK tanácsi rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló 889/2008/EK rendeletnek az ökológiai borra vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő módosításáról

text:
               9.3.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 71/42

         A BIZOTTSÁG 203/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2012. március 8.)
   a 834/2007/EK tanácsi rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló 889/2008/EK rendeletnek az ökológiai borra vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. június 28-i 834/2007/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 19. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére, 21. cikke (2) bekezdésére, 22. cikke (1) bekezdésére, 38. cikke a) pontjára, valamint 40. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A 834/2007/EK rendelet és különösen annak III. címe 4. fejezete megállapítja a feldolgozott élelmiszerek ökológiai előállítására vonatkozó alapvető követelményeket. Az ezeknek az alapvető követelményeknek a végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat az ökológiai termelés, a címkézés és az ellenőrzés tekintetében az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről szóló 834/2007/EK rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló, 2008. szeptember 5-i 889/2008/EK bizottsági rendelet (2) állapítja meg.

               (2)

               A 889/2008/EK rendeletben különleges rendelkezéseket szükséges meghatározni az ökológiai bortermelésre vonatkozóan. Ezeket a rendelkezéseket a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletben (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (3) említett borágazati termékekre kell alkalmazni.

               (3)

               Az ökológiai borfeldolgozás bizonyos termékek és anyagok pontosan meghatározott feltételek melletti használatát feltételezi. Ebből a célból szükséges az ilyen termékek és anyagok használatának engedélyezése a 834/2007/EK rendelet 21. cikkével összhangban, és az „Ökológiai szőlőtermesztés és borkészítés: környezet- és fogyasztóbarát technológia kidolgozása az ökológiai borminőség javítása és a tudományosan megalapozott törvényi szabályozás” (más néven „ORWINE”) elnevezésű uniós tanulmány (4) ajánlásai alapján.

               (4)

               A 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a szőlőből készült termékek kategóriái, a borászati eljárások és az azokhoz kapcsolódó korlátozások tekintetében történő végrehajtására vonatkozó egyes szabályok megállapításáról szóló, 2009. július 10-i 606/2009/EK bizottsági rendelet (5) alapján a borászati eljárásokban adalékanyagként és technológiai segédanyagként alkalmazott egyes termékek és anyagok mezőgazdasági eredetű nyersanyagokból származnak. A nyersanyagok tehát ebben az esetben ökológiai formában is beszerezhetők lennének a piacon. Indokolt előnyben részesíteni az ökológiai úton előállított nyersanyagokból származó adalékanyagok és technológiai segédanyagok használatát annak érdekében, hogy fellendüljön a piaci kereslet az említett nyersanyagok iránt.

               (5)

               A borkészítési gyakorlatokat és módszereket uniós szinten szabályozza az 1234/2007/EK rendelet és annak a 606/2009/EK rendeletben megállapított végrehajtási szabályai, valamint a 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a bizonyos borászati termékekre vonatkozó oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések, hagyományos kifejezések, valamint e termékek címkézése és kiszerelése tekintetében történő végrehajtására vonatkozó egyes részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. július 14-i 607/2009/EK bizottsági rendelet (6). Előfordulhat, hogy az ökológiai borkészítés ott meghatározott gyakorlata és módszerei nem állnak összhangban a 834/2007/EK rendelet céljaival és alapelveivel, főként a 834/2007/EK rendelet 6. cikkében említett, az ökológiai élelmiszerek feldolgozására vonatkozó konkrét elvekkel. Ennek megfelelően különleges korlátozások és megkötések életbe léptetésére van szükség bizonyos borászati eljárások és folyamatok tekintetében.

               (6)

               Az élelmiszer-feldolgozásban széles körben alkalmazott egyéb eljárások a borkészítésben is rendelkezésre állnak és az ökológiai termékek bizonyos alapvető tulajdonságaira és természetére hatást gyakorolhatnak, de jelenleg nincs a kiváltásukra alkalmas alternatív módszer. Ez vonatkozik a hőkezelésre, a szűrésre, a fordított ozmózisra és az ioncserélő gyanták alkalmazására. Következésképpen indokolt engedélyezni az ökológiai borászok számára ezen gyakorlatok alkalmazását, de csak megfelelő korlátozásokkal. A hőkezelés, az ioncserélő gyanták és a fordított ozmózis kérdését megfelelő időben ismételten felül kell vizsgálni.

               (7)

               Az ökológiai bor előállításából ki kell zárni mindazokat a borászati eljárásokat és folyamatokat, amelyek félrevezetőek lehetnek az ökológiai termékek valódi jellegét illetően. Ide tartozik a hűtéssel történő sűrítés, az alkoholelvonás, a kén-dioxid fizikai eljárással történő kivonása, az elektrodialízis és a kationcserélők használata, valamint azok a borászati eljárások, amelyek olyan mértékben módosítják a termék összetételét, hogy az félrevezető lehet az ökológiai bor valódi jellegét illetően. Ugyanebből az okból ugyancsak félrevezető lenne bizonyos anyagok használata vagy adagolása. Ennek megfelelően helyénvaló úgy rendelkezni, hogy ezeket az anyagokat ne lehessen használni vagy borászati termékhez hozzáadni ökológiai borászati eljárásokban és feldolgozási folyamatokban.

               (8)

               Az ORWINE tanulmány szulfitokra vonatkozó eredményei azt mutatják, hogy az Unió ökológiai borászai már csökkentették az ökológiai szőlőből készült borok kén-dioxid-tartalmát a nem ökológiai borok maximális engedélyezett kén-dioxid-tartalmához képest. Az ökológiai borokra tehát helyénvaló alacsonyabb szintű maximális kéntartalmat előírni, mint a nem ökológiai borokra. A szükséges kén-dioxid-mennyiség a különböző borkategóriáktól, valamint a borok bizonyos alapvető jellemzőitől – különösen a cukortartalmuktól – függ, amelyeket figyelembe kell venni az ökológiai borokra jellemző kén-dioxid-tartalom maximális szintjeinek megállapításakor. Bizonyos szőlőtermő területeken ugyanakkor a szélsőséges időjárási viszonyok nehézségeket okozhatnak, ilyenkor az adott évjáratú végtermék stabilitásának megőrzése érdekében további szulfit hozzáadására lehet szükség a borkészítés során. Ilyen körülmények felmerülése esetén indokolt engedélyezni a kén-dioxid-tartalom felső határának megemelését.

               (9)

               A bor hosszú eltarthatósági idejű termék, egyes borokat forgalomba hozataluk előtt évekig hordóban vagy tartályban tárolnak. A mezőgazdasági termékek ökológiai termeléséről, valamint a mezőgazdasági termékeken és élelmiszereken erre utaló jelölésekről szóló, 1991. június 24-i 2092/91/EGK tanácsi rendeletben (7) foglalt feltételek mellett, továbbá – a 889/2009/EK rendelettel összhangban – korlátozott időtartamra és az említett rendelet címkézési követelményeit fenntartva indokolt engedélyezni a szóban forgó borok forgalmazását a készletek kimerüléséig.

               (10)

               Bizonyos tárolt borok esetében az alkalmazott előállítási eljárás e rendelet ökológiai bortermelésre vonatkozó követelményeit már teljesíti. Ha a megfelelés bizonyítható, engedélyezni kell a 834/2007/EK rendelet 25. cikkének (1) bekezdésében említett, az ökológiai termelés jelölésére szolgáló közösségi logó (azaz 2010. július 1-jét követően „az EU ökológiai logója”) használatát annak érdekében, hogy az e rendelet hatálybalépését megelőzően és azt követően előállított ökológiai borok közötti tisztességes összehasonlíthatóság és verseny biztosított legyen. Ha a bor nem teljesíti a szóban forgó követelményeket, az EU ökológiai logóját nem, csak az „ökológiai szőlőből előállított bor” címkét viselheti, feltéve persze, hogy megfelel a 2092/91/EGK rendeletben, valamint az e rendelettel történő módosítást megelőzően a 889/2008/EK rendeletben foglaltaknak.

               (11)

               A 889/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (12)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az ökológiai termeléssel foglalkozó szabályozási bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 889/2008/EK rendelet a következőképpen módosul:

               1.

               A II. cím a következőképpen módosul:

                           a)

                           A 27. cikk (1) bekezdésében a bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:
                           „A 834/2007/EK rendelet 19. cikke (2) bekezdésének b) pontja alkalmazásában az ökológiai élelmiszerek feldolgozásához az alábbi anyagok használhatók, kivéve a borágazatot, amelynek esetében a 3a. fejezet rendelkezéseit kell alkalmazni:”.

                           b)

                           Új 3a. fejezet kerül beillesztésre:
                           „3a. FEJEZET

                                 A bortermelésre vonatkozó különleges szabályok

                           29b. cikk
                           Hatály
                           (1)   Ez a fejezet különleges szabályokat állapít meg az 1234/2007/EK tanácsi rendelet (8) 1. cikke (1) bekezdésének l) pontjában említett borágazati termékek ökológiai előállítására vonatkozóan.
                           (2)   Amennyiben e fejezet kifejezetten másképp nem rendelkezik, a 606/2009/EK (9) és a 607/2009/EK (10) bizottsági rendelet alkalmazandó.
                           29c. cikk
                           Bizonyos termékek és anyagok használata
                           (1)   A 834/2007/EK rendelet 19. cikke (2) bekezdésének a) pontja alkalmazásában a borágazati termékeket ökológiai nyersanyagokból kell előállítani.
                           (2)   A 834/2007/EK rendelet 19. cikke (2) bekezdésének b) pontja alkalmazásában kizárólag a jelen rendelet VIIIa. mellékletében felsorolt termékek és anyagok használhatók fel a borágazati termékek előállítására, beleértve a feldolgozást és a borászati eljárásokat, fenntartva az 1234/2007/EK és a 606/2009/EK rendeletben és különösen ez utóbbi rendelet I.A. mellékletében meghatározott különleges feltételeket és korlátozásokat.
                           (3)   A jelen rendelet VIIIa. mellékletében felsorolt és csillaggal megjelölt termékek és anyagok közül ökológiai nyersanyagból származót kell felhasználni, amennyiben az rendelkezésre áll.
                           29d. cikk
                           Borászati eljárások és korlátozások
                           (1)   A 29c. cikkben foglaltak és az e cikk (2)–(5) bekezdésében szereplő különleges tiltások és korlátozások sérelme nélkül, az 1234/2007/EK rendelet 120c. és 120d. cikkében, valamint a 606/2009/EK rendelet 3., 5–9. és 11–14. cikkében és mellékleteiben szereplő borászati eljárások, folyamatok és kezelések közül kizárólag a 2010. augusztus 1. előtt alkalmazottak engedélyezettek, figyelemmel az előírt korlátozásokra is.
                           (2)   A következő borászati eljárások, folyamatok és kezelések alkalmazása tilos:

                                       a)

                                       hűtéssel történő részleges sűrítés, az 1234/2007/EK rendelet XVa. melléklete B.1. szakaszának c) pontja szerint;

                                       b)

                                       kéntelenítés fizikai eljárásokkal, a 606/2009/EK rendelet I.A. mellékletének 8. pontja szerint;

                                       c)

                                       a borkőkiválás megakadályozása érdekében végzett elektrodialízis, a 606/2009/EK rendelet I.A. mellékletének 36. pontja szerint;

                                       d)

                                       a borok alkoholtartalmának részleges kivonása, a 606/2009/EK rendelet I. A. mellékletének 40. pontja szerint;

                                       e)

                                       kationcserélőkkel történő kezelés a borban lévő borkő kiválásának megakadályozása céljából, a 606/2009/EK rendelet I.A. mellékletének 43. pontja szerint.

                                 (3)   Az alábbi borászati eljárások, folyamatok és kezelések a következő feltételek mellett végezhetők:

                                       a)

                                       a 606/2009/EK rendelet I.A. mellékletének 2. pontja szerint történő hőkezelések esetén a hőmérséklet nem haladhatja meg a 70 C-ot;

                                       b)

                                       a 606/2009/EK rendelet I.A. mellékletének 3. pontja szerint, semleges szűrőközeggel vagy anélkül végzett centrifugálás és szűrés esetén a pórusok mérete nem lehet 0,2 mikrométernél kisebb.

                                 (4)   A következő borászati eljárásokat, folyamatokat és kezeléseket a Bizottság 2015. augusztus 1. előtt felülvizsgálja, mérlegelve a szóban forgó eljárások fokozatos megszüntetését vagy további korlátozását:

                                       a)

                                       a 606/2009/EK rendelet I.A. mellékletének 2. pontjában említett hőkezelés;

                                       b)

                                       ioncserélő gyantáknak a 606/2009/EK rendelet I.A. mellékletének 20. pontjában említett használata;

                                       c)

                                       az 1234/2007/EK rendelet XVa. melléklete B.1. szakaszának b) pontja szerinti fordított ozmózis.

                                 (5)   Az 1234/2007/EK rendelet vagy a 606/2009/EK rendelet borászati eljárásokra, folyamatokra és kezelésekre vonatkozó bármely, 2010. augusztus 1-jét követően bevezetett módosítása csak akkor alkalmazható ökológiai bor előállítása esetén, ha a 834/2007/EK rendelet 19. cikkének (3) bekezdésében foglalt, az előállítási szabályok alkalmazásához előzetesen szükséges intézkedéseket megtették, valamint – amennyiben szükséges – lefolytatták a rendelet 21. cikkének megfelelő értékelési eljárást.

                           c)

                           A 47. cikk a következőképpen módosul:

                                       i.

                                       az első bekezdés a következő ponttal egészül ki:

                                                   „e)

                                                   kén-dioxid használatát a kén-dioxid-tartalomra vonatkozóan a 606/2009/EK rendelet I.B. mellékletének megfelelően meghatározandó felső határértékig, amennyiben az adott szüreti év kivételes éghajlati körülményei valamely meghatározott földrajzi területen az ökológiai szőlő egészségi állapotának romlását idézik elő súlyos bakteriális vagy gombás fertőzések révén, amelyek arra kényszerítik a bortermelőt, hogy a korábbiakhoz hasonló minőségű végtermék előállítása érdekében több kén-dioxidot használjon, mint az előző években.”;

                                       ii.

                                       a második bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                                       „Az illetékes hatóság jóváhagyását követően az egyes gazdasági szereplőknek megfelelő dokumentumokkal kell a fenti kivételek alkalmazását bizonyítaniuk. A tagállamok kötelesek egymást és a Bizottságot tájékoztatni azokról a kivételekről, amelyeket az első bekezdés c) és e) pontja alapján engedélyeztek.”

               2.

               Az V. cím a következőképpen módosul:

                           a)

                           A 94. cikk (1) bekezdése a következő d) ponttal egészül ki:

                                       „d)

                                       az engedélyezésüket követő egy hónapon belül azokat a kivételeket, amelyeket a tagállamok a 47. cikk első bekezdésének c) és e) pontja alapján engedélyeztek.”

                           b)

                           A 95. cikk (10a) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
                           „(10a)   A borágazati termékek tekintetében a (8) bekezdésben említett átmeneti időszak 2012. július 31-én jár le.
                           A 2012. július 31-ig a 2092/92/EGK rendeletnek vagy a 834/2007/EK rendeletnek megfelelően előállított borok a készletek kimerüléséig és a címkézésre vonatkozó alábbi követelményeket betartva továbbra is forgalomba hozhatók:

                                       a)

                                       feltüntethető rajtuk a 834/2007/EK rendelet 25. cikkének (1) bekezdésében említett, az ökológiai termelés jelölésére szolgáló közösségi logó, amelynek megnevezése 2010. július 1-jétől»Az EU ökológiai logója«, amennyiben a bor előállításának folyamata megfelel az e rendelet II. címének 3a. fejezetében foglaltaknak;

                                       b)

                                       »Az EU ökológiai logóját« használó gazdasági szereplőknek a bor forgalmazását követő legalább öt évig meg kell őrizniük mindazokat a dokumentumokat, amelyek igazolják, hogy a bor ökológiai szőlőből készült, beleértve az érintett bor mennyiségét literben kifejezve, borkategória és évjárat szerinti bontásban;

                                       c)

                                       amennyiben ezen bekezdés b) pontjában említett dokumentumok nem állnak rendelkezésre, de a bor megfelel ezen rendelet követelményeinek, kivéve a II. címének 3a. fejezetében foglaltakat, az »ökológiai szőlőből készült bor« megjelölés alkalmazható;

                                       d)

                                       az »ökológiai szőlőből készült bor« megjelölést viselő boron azonban nem szerepelhet »Az EU ökológiai logója«.”

               3.

               A beillesztésre kerülő új VIIIa. melléklet szövegét e rendelet melléklete tartalmazza.

         2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
   Ezt a rendeletet 2012. augusztus 1-jétől kell alkalmazni.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2012. március 8-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 189., 2007.7.20., 1. o.

      (2)  HL L 250., 2008.9.18., 1. o.

      (3)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (4)  http://www.orwine.org/default.asp?scheda=263

      (5)  HL L 193., 2009.7.24., 1. o.

      (6)  HL L 193., 2009.7.24., 60. o.

      (7)  HL L 198., 1991.7.22., 1. o. A 834/2007/EK rendelet 2009. január 1-jétől hatályon kívül helyezte a 2092/91/EGK rendeletet és annak helyébe lépett.

      (8)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (9)  HL L 193., 2009.7.24., 1. o.

      (10)  HL L 193., 2009.7.24., 60. o.”

      MELLÉKLET

            „VIIIa. MELLÉKLET

               A 29c. cikkben említett termékek és anyagok, amelyek használata vagy hozzáadása a borágazati ökológiai termékekben engedélyezett

                        A 606/2009/EK rendelet I.A. melléklete szerinti kezelési típusok

                        Termék vagy anyag megnevezése

                        Az 1234/2007/EK rendeletben és a 606/2009/EK rendeletben meghatározott határértékeknek és feltételeknek megfelelő különleges körülmények, korlátozások

                                    1. pont:

                                    Levegőztetés vagy gáz-halmazállapotú oxigén hozzáadására való használat

                                    —

                                    Levegő

                                    —

                                    Gáz-halmazállapotú oxigén

                                    3. pont:

                                    Centrifugálás és szűrés

                                    —

                                    Perlit

                                    —

                                    Cellulóz

                                    —

                                    Kovaföld

                        Kizárólag semleges szűrőközegként

                                    4. pont:

                                    Semleges atmoszféra létrehozása és a termék levegőtől védett kezelése érdekében való használat

                                    —

                                    Nitrogén

                                    —

                                    Szén-dioxid

                                    —

                                    Argon

                                    5., 15. és 21. pont:

                                    Használat

                                    —

                                    Élesztők (1)

                                    6. pont:

                                    Használat

                                    —

                                    Diammónium-foszfát

                                    —

                                    Tiamin-hidroklorid

                                    7. pont:

                                    Használat

                                    —

                                    Kén-dioxid,

                                    —

                                    Kálium-biszulfit vagy kálium-metabiszulfit

                                    a)

                                    A maximális kén-dioxid-tartalom nem haladhatja meg a 100 milligramm/litert a 606/2009/EK rendelet I.B. melléklete A. részének 1.a) pontjában említett és 2 gramm/liternél alacsonyabb maradékcukor-tartalmú vörösboroknak az esetében.

                                    b)

                                    A maximális kén-dioxid-tartalom nem haladhatja meg a 150 milligramm/litert a 606/2009/EK rendelet I.B. melléklete A. részének 1.b) pontjában említett és 2 gramm/liternél alacsonyabb maradékcukor-tartalmú fehérboroknak és rozéknak az esetében.

                                    c)

                                    A 2010. augusztus 1-jén a 606/2009/EK rendelet I.B. mellékletének megfelelően alkalmazott maximális kén-dioxid-tartalom minden egyéb bor esetében 30 milligram/literrel csökken.

                                    9. pont:

                                    Használat

                                    —

                                    Borászati használatra szánt aktív szén

                                    10. pont:

                                    Derítés

                                    —

                                    Étkezési zselatin (2)

                                    —

                                    Növényi eredetű (búzából vagy borsóból származó) fehérjék (2)

                                    —

                                    Vizahólyag (2)

                                    —

                                    Tojásfehérje-albumin (2)

                                    —

                                    Tanninok (2)

                                    —

                                    Kazein

                                    —

                                    Kálium-kazeinát

                                    —

                                    Szilícium-dioxid

                                    —

                                    Bentonit

                                    —

                                    Pektinbontó enzimek

                                    12. pont:

                                    Savtartalom növelése

                                    —

                                    Tejsav

                                    —

                                    L(+)-borkősav

                                    13. pont:

                                    Savtompítás

                                    —

                                    L(+)-borkősav

                                    —

                                    Kalcium-karbonát

                                    —

                                    Semleges kálium-tartarát

                                    —

                                    Kálium-bikarbonát

                                    14. pont:

                                    Adalék

                                    —

                                    Aleppo fenyő gyantája

                                    17. pont:

                                    Használat

                                    —

                                    Tejsavbaktériumok

                                    19. pont:

                                    Adalék

                                    —

                                    L-aszkorbinsav

                                    22. pont:

                                    Buborékoltatásra

                                    —

                                    Nitrogén

                                    23. pont:

                                    Adalék

                                    —

                                    Szén-dioxid

                                    24. pont:

                                    A bor stabilizálását szolgáló adalék

                                    —

                                    Citromsav

                                    25. pont:

                                    Adalék

                                    —

                                    Tanninok (2)

                                    27. pont:

                                    Adalék

                                    —

                                    Metaborkősav

                                    28. pont:

                                    Használat

                                    —

                                    Gumiarábikum (2)

                                    30. pont:

                                    Használat

                                    —

                                    Kálium-bitartarát

                                    31. pont:

                                    Használat

                                    —

                                    Réz-citrát

                                    31. pont:

                                    Használat

                                    —

                                    Réz-szulfát

                        2015. július 31-ig használható

                                    38. pont:

                                    Használat

                                    —

                                    Tölgyfadarabok

                                    39. pont:

                                    Használat

                                    —

                                    Kálium-alginát

                        A 606/2009/EK rendelet III. mellékletének A.2. b) pontja szerinti kezelési típusok

                                    —

                                    Kalcium-szulfát

                        Csak a »vino generoso« vagy »vino generoso de licor« esetében

         (1)  Az egyes élesztőtörzsek használata esetén: amennyiben rendelkezésre áll ilyen anyag, ökológiai nyersanyagból előállítva.

         (2)  Ökológiai nyersanyagból előállítva, amennyiben rendelkezésre áll ilyen nyersanyag.”