title: A Bizottság 536/2012/EU végrehajtási rendelete ( 2012. június 21. ) a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált tojásra és tojássárgájára vonatkozó visszatérítési ráták rögzítéséről

text:
               22.6.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 163/16

         A BIZOTTSÁG 536/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2012. június 21.)
   a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált tojásra és tojássárgájára vonatkozó visszatérítési ráták rögzítéséről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és különösen annak 164. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1234/2007/EK rendelet 162. cikke (1) bekezdésének b) pontja kijelenti, hogy a rendelet 1. cikke (1) bekezdésének s) pontjában hivatkozott és I. mellékletének XIX. részében felsorolt termékek nemzetközi kereskedelmi árai és a Közösségen belüli árak közötti különbség export-visszatérítés által fedezhető abban az esetben, ha ezen áruk a rendelet XX. mellékletének V. részében felsorolt áruk formájában kerülnek kivitelre.

               (2)

               A Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer, valamint az e visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontok tekintetében az 1216/2009/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2010. június 29-i 578/2010/EU bizottsági rendelet (2) kijelöli azokat a termékeket, amelyekhez visszatérítési rátát kell rögzíteni, mely rátát akkor kell alkalmazni, ha a termék az 1234/2007/EK rendelet XX. mellékletének V. részében felsorolt áru formájában kerül exportálásra.

               (3)

               Az 578/2010/EU rendelet 14. cikke (1) bekezdésével összhangban minden szóban forgó alaptermék 100 kg-jára számított visszatérítési rátát ugyanolyan hosszú időszakra kell rögzíteni, mint amely ugyanezen termékek feldolgozatlan formában történő exportja után járó visszatérítésekre vonatkozik.

               (4)

               Az 1234/2007/EK rendelet 162. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a terméket tartalmazó áru után a termékre járó export-visszatérítés nem haladhatja meg a feldolgozatlan termék exportálása esetén járó visszatérítés összegét.

               (5)

               A visszatérítés jelenleg alkalmazandó mértékét az 346/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) állapította meg. Mivel a visszatérítés mértékét indokolt megváltoztatni, az említett rendeletet hatályon kívül kell helyezni.

               (6)

               A piaci zavarok elkerülése, a piaci spekulációk megelőzése, valamint a hatékony kezelés biztosítása érdekében indokolt, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba.

               (7)

               A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 578/2010/EU rendelet I. mellékletében és az 1234/2007/EK rendelet I. mellékletének XIX. részében felsorolt, és az 1234/2007/EK rendelet XX. mellékletének V. részében felsorolt áruk formájában exportált alaptermékekre alkalmazandó visszatérítési ráták az e rendelet mellékletében megállapítottaknak megfelelően kerülnek rögzítésre.
   2. cikk
   Az 346/2012/EU végrehajtási rendelet hatályát veszti.
   3. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2012. június 21-én.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,

         Daniel CALLEJA

            vállalkozáspolitikai és ipari főigazgató

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 171., 2010.7.6., 1. o.

      (3)  HL L 108., 2012.4.20., 34. o.

      MELLÉKLET

         A Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált tojásra és tojássárgájára 2012. június 22-től érvényes visszatérítési ráták

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Leírás

                  Rendeltetési hely (1)

                  Visszatérítési ráta

                  0407

                  Madártojás héjában, frissen, tartósítva vagy főzve:

                  – Más friss tojás:

                  0407 21 00

                  – – A Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasokból

                              a)

                              A 3502 11 90 és 3502 19 90 KN-kód alá tartozó tojásfehérje-albumin kivitele esetén

                  02

                  0,00

                  03

                  9,50

                  04

                  0,00

                              b)

                              Egyéb áruk kivitele esetén

                  01

                  0,00

                  0407 29

                  – – Más:

                  0407 29 10

                  – – – Baromfitojás, a Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasok tojásainak kivételével

                              a)

                              A 3502 11 90 és 3502 19 90 KN-kód alá tartozó tojásfehérje-albumin kivitele esetén

                  02

                  0,00

                  03

                  9,50

                  04

                  0,00

                              b)

                              Egyéb áruk kivitele esetén

                  01

                  0,00

                  0407 90

                  – Más:

                  0407 90 10

                  – – Baromfitojás

                              a)

                              A 3502 11 90 és 3502 19 90 KN-kód alá tartozó tojásfehérje-albumin kivitele esetén

                  02

                  0,00

                  03

                  9,50

                  04

                  0,00

                              b)

                              Egyéb áruk kivitele esetén

                  01

                  0,00

                  0408

                  Madártojás héj nélkül és tojássárgája frissen, szárítva, gőzben vagy forró vízben megfőzve, formázva, fagyasztva vagy másképpen tartósítva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is:

                  – Tojássárgája:

                  0408 11

                  – – Szárítva:

                  ex 0408 11 80

                  – – – Emberi fogyasztásra alkalmas:

                  nem édesített

                  01

                  0,00

                  0408 19

                  – – Más:

                  – – – Emberi fogyasztásra alkalmas:

                  ex 0408 19 81

                  – – – – Folyékony:

                  nem édesített

                  01

                  0,00

                  ex 0408 19 89

                  – – – – Fagyasztott:

                  nem édesített

                  01

                  0,00

                  – Más:

                  0408 91

                  – – Szárított:

                  ex 0408 91 80

                  – – – Emberi fogyasztásra alkalmas:

                  nem édesített

                  01

                  0,00

                  0408 99

                  – – Más:

                  ex 0408 99 80

                  – – – Emberi fogyasztásra alkalmas:

                  nem édesített

                  01

                  0,00

         (1)  A rendeltetési helyek a következők:

                  01

                  harmadik országok. Svájc és Liechtenstein esetében ezek a ráták nem alkalmazandók az 1972. július 22-i, az Európai Közösség és a Svájci Államközösség közötti megállapodás 2. jegyzőkönyve I. és II. táblázatában felsorolt árukra;

                  02

                  Kuvait, Bahrein, Omán, Katar, Egyesült Arab Emírségek, Jemen, Törökország, Hongkong SAR és Oroszország;

                  03

                  Dél-Korea, Japán, Malajzia, Thaiföld, Tajvan és a Fülöp-szigetek;

                  04

                  az összes rendeltetési hely, kivéve Svájcot és a 02, illetve 03 alatt felsoroltakat.


title: A Bizottság (EU) 2016/1114 végrehajtási rendelete (2016. július 8.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               9.7.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 186/11

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1114 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. július 8.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. július 8-án.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET

         Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  MA

                  164,5

                  ZZ

                  164,5

                  0709 93 10

                  TR

                  134,9

                  ZZ

                  134,9

                  0805 50 10

                  AR

                  171,5

                  BO

                  220,8

                  CL

                  193,0

                  TR

                  134,0

                  UY

                  128,6

                  ZA

                  167,1

                  ZZ

                  169,2

                  0808 10 80

                  AR

                  152,5

                  BR

                  97,0

                  CL

                  123,0

                  CN

                  116,1

                  NZ

                  146,7

                  US

                  149,7

                  UY

                  67,7

                  ZA

                  107,7

                  ZZ

                  120,1

                  0808 30 90

                  AR

                  123,6

                  CL

                  118,4

                  CN

                  91,9

                  ZA

                  129,4

                  ZZ

                  115,8

                  0809 10 00

                  TR

                  212,6

                  ZZ

                  212,6

                  0809 29 00

                  TR

                  325,9

                  ZZ

                  325,9

                  0809 30 10 , 0809 30 90

                  TR

                  126,8

                  ZZ

                  126,8

         (1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Bizottság 244/2014/EU végrehajtási rendelete ( 2014. március 7. ) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Strachitunt [OEM])

text:
               14.3.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 74/31

      A BIZOTTSÁG 244/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

   (2014. március 7.)
   egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Strachitunt [OEM])
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Olaszország kérelmét (2) a „Strachitunt” elnevezés bejegyzésére.

               (2)

               A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalás, ezért a „Strachitunt” elnevezést be kell jegyezni,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2014. március 7-én.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,
         Dacian CIOLOȘ

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

      (2)  HL C 290., 2013.10.5., 5. o.

      MELLÉKLET
      A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

         1.3. osztály.   Sajtok

      OLASZORSZÁG
      Strachitunt (OEM)


title: A Tanács 430/2013/EU végrehajtási rendelete ( 2013. május 13. ) a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint Indonézia tekintetében az eljárás megszüntetéséről

text:
               14.5.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 129/1

         A TANÁCS 430/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2013. május 13.)
   a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint Indonézia tekintetében az eljárás megszüntetéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,
   tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság által benyújtott javaslatra,
   mivel:
   A.   AZ ELJÁRÁS

   1.   Ideiglenes intézkedések

               (1)

               2012. november 15-én az 1071/2012/EU rendelettel (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK) és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalára.

               (2)

               Az eljárás alapját a 2012. február 16-án közzétett, az eljárás megindításáról szóló értesítés (3) képezte, amely azt a 2012. január 3-án benyújtott panaszt követte, amelyet az Európai Unió temperöntvény csőszerelvények és -illesztések iparágának érdekvédelmi bizottsága (a továbbiakban: panaszos) nyújtott be azon gyártók nevében, amelyek gyártása a temperöntvény csőszerelvények és -illesztések (a továbbiakban: menetelt temperöntvény csőszerelvények) teljes uniós gyártásának több mint 50%-át teszi ki.

               (3)

               Az ideiglenes rendelet (15) preambulumbekezdésének megfelelően a dömping és a kár vizsgálata a 2011. január 1-jétől2011. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) vonatkozott. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2008. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).

         2.   Az eljárás további menete

               (4)

               Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján az ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A felek kérelem esetén lehetőséget kaptak a meghallgatásra is.

               (5)

               A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és elemzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához.

         B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

               (6)

               Az egyik érdekelt fél kérelmezte, hogy az általa importált termék, annak bizonyos technikai sajátosságai miatt, ne képezze az érintett termék részét. Ezek ugyanis kúpos menetű temperöntvény szerelvények, míg a többi importált temperöntvény szerelvény hengeres menetű.

               (7)

               A vizsgálat során ugyanakkor megállapítást nyert, hogy e technikai sajátosságokon kívül a szóban forgó kúpos menetű szerelvények fizikai és technikai jellemzői megegyeznek a többi importált temperöntvény szerelvény jellemzőivel. Felhasználásukat tekintetve a vizsgálat továbbá bebizonyította, hogy a kúpos menetű szerelvényeket és a többi importált temperöntvény szerelvényt hasonló módon használják fel. Megállapítást nyert, hogy abban a tagállamban, ahol mindkét típust alkalmazzák, e típusok helyettesíthetők egymással. A kérelmet ezért elutasították.

               (8)

               Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy míg a menetes fehér temperöntvény szerelvények az Unió egész területén értékesíthetők, addig a menetes fekete temperöntvény szerelvényeket kizárólag az Egyesült Királyságban, az Ír Köztársaságban, Máltán és Cipruson lehet értékesíteni. Ezen álláspont szerint ebből az következik, hogy a menetes fekete, illetve fehér temperöntvény szerelvények az uniós piacon nem teljes mértékben versenyeznek.

               (9)

               A vizsgálat ugyanakkor rámutatott, hogy a menetes fekete temperöntvény szerelvények érintett országokból származó behozatalának nagyobb része a kontinentális európai országokba, így Németországba, Olaszországba, Lengyelországba és Spanyolországba irányul. Ebből az a következtetés vonható le, hogy a fekete és a fehér menetes temperöntvény szerelvények az uniós piacon, és nem csupán néhány tagállamban versenyeznek teljes mértékben.

               (10)

               Az egyik importőr megismételte arra vonatkozó kérelmét, hogy a vágógyűrűs szerelvénytestek ne tartozzanak az érintett termék fogalommeghatározása alá. A szóban forgó importőr állítása szerint a vágógyűrűs szerelvénytesteket eltérő módon használják, és bizonyítékokkal támasztotta alá, hogy a vágógyűrűs szerelvénytestek menete könnyen megkülönböztethető a szabványos szerelvények menetétől, minthogy azok más ISO szabvány (4) szerint készülnek. A benyújtott bizonyítékok áttekintését követően megállapítást nyert, hogy a termékkört ennek megfelelően szűkíteni kell.

               (11)

               Két másik érdekelt fél azzal érvelt, hogy a termékkörből ki kell zárni a temperöntvényből készült vezetékhálózati szerelvényeket, különösképpen a kerek, menetes, temperöntvény elágazó dobozokat, amelyek valamennyi elektromos szigetelőcső-, és vezetékhálózati szerelvényrendszer szerves részét képezik. Az érvek szerint a szóban forgó elágazó dobozok más célt szolgálnak (vagyis az eljárás során vizsgált szabványos szerelvényektől eltérően nem a gáz vagy a víz szivárgásmentes áramlását biztosítják, hanem elektromosvezeték-rendszerek védőburkolataként szolgálnak). Ezek a termékek továbbá könnyen megkülönböztethetők a többi szerelvénytől (mivel nem teljes mértékben gáz- és folyadékzáró, hanem könnyű fedéllel rendelkeznek, így az importot követő hálózatba építésük során könnyen hozzá lehet férni a vezetékekhez). A felsorakoztatott érvek alapos megfontolását követően megállapítást nyert, hogy a kerek, menetes, fedél nélküli temperöntvény elágazó dobozokat ki kell zárni a termékkörből.

               (12)

               A fentieket figyelembe véve indokolt módosítani a termékkörnek az ideiglenes rendeletben szereplő meghatározását. Tehát a végleges fogalommeghatározás szerint az érintett termék a következő: a jelenleg az ex 7307 19 10 KN-kód alá sorolt menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések, kivéve az ISO DIN-13 szerinti métermenettel rendelkező vágógyűrűs szerelvénytestek és a kerek, menetes, fedél nélküli, temperöntvény elágazó dobozok.

               (13)

               Az érintett, illetve a hasonló termékre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (17)–(21) és (23)–(28) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek.

         C.   MINTAVÉTEL

               (14)

               Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően nem érkezett észrevétel az uniós gyártókra, a KNK-beli exportáló gyártókra és a független importőrökre vonatkozó mintavétellel kapcsolatban. Következésképpen az ideiglenes rendelet (29)–(31) preambulumbekezdésében meghatározott megállapítások megerősítést nyernek.

         D.   DÖMPING

   1.   Kínai Népköztársaság

   1.1.   Piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás

               (15)

               A piacgazdasági elbánásra és az egyéni elbánásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (32)–(46) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek.

         1.2.   Analóg ország

               (16)

               Az analóg országra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (47)–(53) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások megerősítést nyernek.

         1.3.   Rendes érték, exportár és összehasonlítás

               (17)

               Az egyik kínai exportáló gyártó a rendes értékre vonatkozóan azt kérte, hogy annak kiszámításához az analóg országbeli egyetlen együttműködő gyártó belföldi értékesítése szolgáljon alapul, még akkor is, ha az nem képvisel az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerinti reprezentatív mennyiséget. Analóg ország esetében a kérést el lehet fogadni. A rendes érték meghatározásához ennek megfelelően az analóg országbeli egyetlen együttműködő gyártónak a szokásos kereskedelemi forgalomban megvalósított belföldi értékesítését vették alapul.

               (18)

               Ugyanez a kínai exportáló gyártó azt állította, hogy a dömpingkülönbözet meghatározásakor az összes exportértékesítést figyelembe kell venni, és nem csupán az analóg országbeli gyártó belföldi piacon értékesített terméktípusaival közvetlenül összehasonlítható típusok értékesítését. Ezt a kérelmet elfogadták. A közvetlenül nem összehasonlítható terméktípusok esetében a rendes érték alapjául a megfeleltethető terméktípusokra vonatkozó rendes érték számtani átlaga szolgált, amelyet az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése a) pontjának megfelelően kiigazítottak a fizikai jellemzők között megmutatkozó különbségek piaci értékével.

               (19)

               A rendes értékre, az exportárra és az összehasonlítására vonatkozó egyéb észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (54), (59)–(61), valamint (64)–(67) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások megerősítést nyernek.

         1.4.   Dömpingkülönbözetek

               (20)

               A mintába felvett vállalatok esetében az analóg ország minden egyes hasonló termékére megállapított rendes érték súlyozott átlagát – az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően – összehasonlították az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

               (21)

               Ennek alapján a végleges dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

                           Vállalat

                           Dömpingkülönbözet (%)

                           Hebei Jianzhi

                           57,8

                           Jinan Meide

                           40,8

                           Qingdao Madison

                           24,6

               (22)

               A mintában nem szereplő, együttműködő exportáló gyártók súlyozott átlagos dömpingkülönbözetét az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdése alapján számították ki. Ennek megfelelően ezt a dömpingkülönbözetet a mintába felvett exportáló gyártók esetében megállapított különbözetek alapján határozták meg.

               (23)

               Ennek alapján a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok esetében 41,1 %-os dömpingkülönbözetet állapítottak meg.

               (24)

               Az összes többi KNK-beli exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözeteket – az alaprendelet 18. cikkének megfelelően – a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. Ennek érdekében először az együttműködés szintjét állapították meg, mégpedig az alábbi (51) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az együttműködő exportáló gyártók által bejelentett Unióba irányuló export volumenének, illetve a kínai export volumenének összehasonlításával.

               (25)

               Mivel az együttműködés meghaladta az Unióba irányuló összes kínai export 50 %-át, és a gazdasági ágazat a KNK-beli exportáló gyártók nagy száma miatt tagoltnak tekinthető, az együttműködés szintje magasnak minősíthető. A maradvány dömpingkülönbözetet ezért a legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező mintába felvett vállalatéval azonos szintben állapították meg.

               (26)

               Ennek alapján a végleges dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

                           Vállalat

                           Dömpingkülönbözet (%)

                           Hebei Jianzhi

                           57,8

                           Jinan Meide

                           40,8

                           Qingdao Madison

                           24,6

                           Egyéb együttműködő vállalatok

                           41,1

                           Összes többi vállalat

                           57,8

         2.   Indonézia

   2.1.   Rendes érték, exportár és összehasonlítás

               (27)

               A rendes értékre, az exportárra és az összehasonlítására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (75)–(87) és (91) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások Indonézia tekintetében megerősítést nyertek.

         2.2.   Dömpingkülönbözetek

               (28)

               Mivel az együttműködés szintje magasnak minősült (az egyetlen együttműködő indonéz vállalat exportvolumene a vizsgálati időszak alatt meghaladta az Unióba irányuló összes indonéz export 80%-át), a dömpingkülönbözetet az összes többi indonéz exportáló gyártó esetében az együttműködő vállalat vonatkozásában megállapított dömpingkülönbözet szintjén határozták meg.

               (29)

               Ennek alapján az indonéz vállalatok esetében a végleges dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

                           Vállalat

                           Dömpingkülönbözet (%)

                           PT. Tri Sinar Purnama

                           11,0

                           Összes többi vállalat

                           11,0

         3.   Thaiföld

   3.1.   Rendes érték, exportár és összehasonlítás

               (30)

               Nem érkezett észrevétel, amely a Thaiföld esetében alkalmazott módszertan, illetve a tényleges dömpingre vonatkozóan végzett számítások bármilyen jellegű módosítását szükségessé tennék.

               (31)

               Thaiföld tekintetében tehát az ideiglenes rendelet (75)–(88) preambulumbekezdésének a rendes értékre, az exportárra és az összehasonlítására vonatkozó megállapításai megerősítést nyernek.

         3.2.   Dömpingkülönbözetek

               (32)

               A dömpingszámítás felülvizsgálata, illetve finomítása következtében az egyik thaiföldi exportáló gyártóra vonatkozóan némileg alacsonyabb, 15,5 %-os dömpingkülönbözetet állapítottak meg. A többi együttműködő exportáló gyártó esetében végleges megerősítést nyert az ideiglenesen megállapított dömpingkülönbözet.

               (33)

               Mivel az együttműködés szintje magasnak minősült (a két együttműködő thaiföldi vállalat exportvolumene a vizsgálati időszak alatt meghaladta az Unióba irányuló összes thaiföldi export 80%-át), az összes többi thaiföldi exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözetet a két együttműködő vállalat dömpingkülönbözete közül a magasabbik szintjén határozták meg.

               (34)

               Ennek alapján a thaiföldi vállalatok esetében a végleges dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

                           Vállalat

                           Dömpingkülönbözet (%)

                           BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.

                           15,5

                           Siam Fittings Co., Ltd.

                           50,7

                           Összes többi vállalat

                           50,7

         E.   KÁROKOZÁS

   1.   Uniós termelés

               (35)

               Az uniós gyártásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (94) preambulumbekezdése megerősítést nyer. Meg kell jegyezni, hogy a figyelembe vett időszak alatt még további három uniós gyártó foglalkozott hasonló termék előállításával, akik azonban 2008 és 2009 között felhagytak a termeléssel, illetve, hogy egy másik gyártó pedig a figyelembe vett időszak lejártával közel egy időben befejezte a gyártást.

         2.   Az uniós gazdasági ágazat meghatározása

               (36)

               Az érdekelt felek állítása szerint, mivel az uniós gyártók mindkét mintába felvett csoportja az érintett termék importőre is egyben, a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontja alapján nem tekinthetők az uniós gazdasági ágazat részének.

               (37)

               Ezzel kapcsolatban megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat mindkét gyártócsoportja valóban importálja az érintett terméket. Ugyanakkor meg kell jegyezni egyrészről, hogy a ténymegállapítás, mely szerint az uniós gyártó egyben az érintett termék importőre is, nem jelenti a szóban forgó uniós gyártónak az uniós ágazatból való automatikus kizárását, másrészről pedig, hogy a vállalatcsoportok össztermeléséhez és összértékesítéséhez képest ezek a behozatalok valamennyi uniós gyártó esetében elenyészőek voltak. Ennek megfelelően megerősítést nyert, hogy mindkét vállalatcsoport az uniós gazdasági ágazat részét képezi.

               (38)

               Ezen túlmenően az egyik érdekelt fél azt a kifogást emelte, hogy az egyik uniós gyártó nem tekinthető az uniós gazdasági ágazat részének, mivel véleménye szerint kapcsolatban áll az érintett termék egyik importőrével. Meg kell azonban jegyezni egyrészről, hogy a megállapítás, mely szerint az uniós gyártó kapcsolatban áll az érintett termék importőrével, nem jelenti a szóban forgó uniós gyártónak az uniós ágazatból való automatikus kizárását; másrészről pedig nem támasztották alá bizonyítékokkal, hogy az uniós gyártó és az importőr közötti kapcsolat – amennyiben ez a kapcsolat egyáltalán fennáll – megfelel az alaprendelet 4. cikkének (2) bekezdése által támasztott követelményeknek. Az állítólagosan kapcsolódó importőr által importált mennyiség ráadásul csupán kis hányadát teszi ki annak a mennyiségnek, amelyet az állítólagosan kapcsolódó uniós gyártó állított elő, illetve értékesített. Éppen ezért, még ha be is bizonyosodik, hogy az uniós gyártó és az importőr kapcsolatban állnak, az uniós gyártót az uniós gazdasági ágazat részének kell tekinteni.

               (39)

               Az uniós gazdasági ágazatnak az okozott kár értékeléséhez szükséges meghatározására vonatkozóan, az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatnak valamennyi olyan uniós gyártó részét képezi, akik a hasonló terméket a figyelembe vett időszak alatt gyártották (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).

         3.   Uniós felhasználás

               (40)

               Az egyik érdekelt fél azzal a ténnyel kapcsolatban tett észrevételt, mely szerint az uniós ágazat termelése a figyelembe vett időszak teljes időtartama alatt meghaladta az ágazat értékesítését. Ezzel párhuzamosan azonban a készletek csökkenéséről számoltak be, ami viszont valószínűtlen, hiszen amennyiben az előállított mennyiség meghaladja az értékesített mennyiséget, annak a készletek növekedésével kellett volna járnia.

               (41)

               Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy megállapítást nyert a tény, mely szerint míg a gyártásról és a készletekről helyes adatokat közöltek az ideiglenes szakaszban, addig az uniós gazdasági ágazat Unióban történt értékesítésére vonatkozó adatok valóban tartalmaztak hibát, mivel nem vették figyelembe a mintában nem szereplő uniós gyártók által értékesített volumen egy adott részét. A hibát javították, és ennek megfelelően felül kellett vizsgálni az uniós felhasználást, valamint a piaci részesedést az uniós piacon. Annak következtében, hogy – amint azt az ideiglenes rendelet (113) preambulumbekezdése is említi – a figyelembe vett időszak alatt három uniós gyártó zárta be üzemét, az uniós felhasználás tekintetében a felülvizsgálat jóval jelentősebb hatást gyakorolt a figyelembe vett időszak kezdeti szakaszára vonatkozóan.

               (42)

               Az uniós felhasználás 2008 és 2009 között jelentősen, 28 %-kal visszaesett, majd 7 százalékponttal emelkedett, a figyelembe vett időszak elején mért felhasználási szintnél 21 %-kal alacsonyabb szintre.

                              Uniós felhasználás (tonna)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Vizsgálati időszak

                           Uniós felhasználás

                           84 270

                           60 807

                           60 640

                           66 493

                              Index

                              100

                              72

                              72

                              79

                                          Forrás:

                                       a panaszban szereplő adatok, Eurostat és a kitöltött kérdőívek

         4.   Az érintett országokból érkező behozatal

   4.1.   Az érintett behozatal hatásainak összesített értékelése

               (43)

               Az Indonéziából származó dömpingelt behozatal tekintetében véglegesen megerősítést nyert, hogy az a vizsgálati időszak alatt a hasonló termék Unióba irányuló összes behozatalának mindössze 2,5 %-át képviselte. Ebből adódóan e behozatalról megállapítható, hogy az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdése, illetve a Kereskedelmi Világszervezet dömpingellenes megállapodásának rendelkezései értelmében az uniós gazdasági ágazatnak nem okoz jelentős kárt.

               (44)

               A fentiekre tekintettel végleges döntés született arról, hogy ezeket az importokat nem kezelik együtt a Thaiföldről és a KNK-ból származó dömpingelt behozatallal.

               (45)

               A kárra és az okozati összefüggésre vonatkozó vizsgálat céljából végzett, az összevont KNK-beli és thaiföldi behozatalokról szóló értékeléssel kapcsolatban a thaiföldi érdekelt felek azt állították, hogy több érv felsorakoztatható az ellen, hogy a kínai importtal összevonva értékeljék a Thaiföldről származó behozatalokat.

               (46)

               Először is azt állították, hogy a kínai importhoz képest a Thaiföldről származó behozatalok jóval kisebb mennyiséget képviselnek, és a thaiföldi import mennyisége abszolút mértékben csökken. Mindezek ellenére a thaiföldi behozatalok mennyisége nem tekinthető elhanyagolhatónak, és éppen ezért elegendőnek bizonyul az összesítés elvégzéséhez. Ezenfelül meg kell jegyezni, hogy annak ellenére, hogy a thaiföldi behozatalok abszolút mértékben csökkennek (ahogy az az (51) preambulumbekezdés táblázatában is látható), a figyelembe vett időszak alatt 19 %-os piaci részesedésre tettek szert az (52) preambulumbekezdés táblázatában foglaltak szerint.

               (47)

               Az árakkal kapcsolatban megfogalmazott érv szerint a thaiföldi importot a kínai behozataloknál magasabb átlagos áron értékesítik. Jóllehet ez az állítás igaz, a Thaiföldről származó behozatalok így is jelentősen alákínálnak az uniós gazdasági ágazat árainak. Ráadásul a thaiföldi és kínai behozatalok árai között megmutatkozó különbség a figyelembe vett időszak alatt folyamatosan – a 2008. évi 698 EUR/tonna értékről a vizsgálati időszak alatt 472 EUR/tonnára – csökkent, ahogy az az ideiglenes rendelet (108) preambulumbekezdésének táblázatában is látható.

               (48)

               Egyéb kérelem és észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (98)–(105) preambulumbekezdésében foglaltak megerősítést nyernek.

         4.2.   Az érintett dömpingelt behozatal volumene, piaci részesedése, importárai és az alákínálás

               (49)

               Egyes érdekelt felek azt állították, hogy az ideiglenes rendelet (106) preambulumbekezdésében feltüntetett, a KNK-ból származó import volumenére megállapított adatok túl magasak, mivel a vonatkozó KN-kód nemcsak a menetes, hanem valamennyi temperöntvény szerelvényt magában foglalja.

               (50)

               Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy feltételezték a KN-kód alatt importált teljes mennyiségéről, hogy az nem kizárólag menetes szerelvényt tartalmaz. Az ideiglenes rendeletben feltüntetett volumeneket a nemzeti vámhatóságok által rendelkezésre bocsátott adatok alapján már csökkentették. A szóban forgó volumenek megfeleltek a panaszban szereplő adatokkal. Az érdekelt felek számára elegendő idő állt rendelkezésre, hogy ezzel kapcsolatban megtegyék észrevételeiket. E tekintetben azonban sem az ideiglenes rendelet kihirdetése előtt, sem pedig az abban meghatározott, az észrevételek megtételére kijelölt határidőn belül nem nyújtott be egyetlen érdekelt fél sem adatokat. A Kínai Kereskedelmi Kamara ugyan rendelkezésre bocsátott néhány számszerűsített információt a kínai import állítólag pontos mértékéről, de erre az eljárás igen késői szakaszában, az ideiglenes rendelet észrevételezésére megállapított határidő letelte után közel két hónappal – vagyis a vizsgálat megkezdését követően majdnem egy évvel – került sor, amikor első alkalommal nyilvánosságra hozták a nem korlátozott hozzáférésű panaszban szereplő importadatokat. Minthogy az információkat a határidő lejárta után nyújtották be, nincs mód azok objektív vizsgálat keretében történő ellenőrzésre anélkül, hogy indokolatlanul meg ne hosszabbítanák a vizsgálati időszak időtartamát az alaprendelet 6. cikkének (9) bekezdésében megállapított 15 hónapos határidőn túlra. Az információk alapján mindenesetre úgy tűnik, hogy jelentősen alábecsülték a kínai importvolument, mivel az adatok kizárólag az együttműködő vállalatok exportjának becslésén alapulnak, és így nem tekinthetők pontosnak. Az észrevételt ezek alapján elutasították.

               (51)

               Számos importőr szolgáltatott információt azonban olyan termékekre vonatkozó, a figyelembe vett időszak alatt megvalósult behozatalokról, amely termékek bár ugyanazon KN-kód alá tartoznak, nem képezik az érintett termék részét. Ezeket az adatokat figyelembe lehetett venni, és ennek megfelelően csökkentették az érintett országokból származó import volumenét.

                              Uniós importvolumen (tonna)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Vizsgálati időszak

                           Kína

                           24 180

                           20 876

                           20 416

                           28 894

                              Index

                              100

                              86

                              84

                              119

                           Thaiföld

                           3 723

                           2 681

                           3 331

                           3 485

                              Index

                              100

                              72

                              89

                              94

                           Két érintett ország

                           27 903

                           23 558

                           23 747

                           32 379

                              Index

                              100

                              84

                              85

                              116

                                          Forrás:

                                       a panaszban szereplő adatok, Eurostat és a kitöltött kérdőívek

               (52)

               Az uniós ágazat Unióban történt értékesítésre vonatkozóan a fenti (41) preambulumbekezdésben említettek miatt szintén felül kellett vizsgálni a két érintett országból származó dömpingelt behozatal piaci részesedését. A két érintett országból származó dömpingelt behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 15,6 százalékponttal, 33,1 %-ról 48,7 %-ra emelkedett. A piaci részesedés 2010 és a vizsgálati időszak között nőtt jelentős mértékben, akkor, amikor a kereslet is megélénkült.

                              Uniós piaci részesedés

                           2008

                           2009

                           2010

                           Vizsgálati időszak

                           Kína

                           28,7 %

                           34,3 %

                           33,7 %

                           43,5 %

                              Index

                              100

                              120

                              117

                              151

                           Thaiföld

                           4,4 %

                           4,4 %

                           5,5 %

                           5,2 %

                              Index

                              100

                              100

                              124

                              119

                           Két érintett ország

                           33,1 %

                           38,7 %

                           39,2 %

                           48,7 %

                              Index

                              100

                              117

                              118

                              147

                                          Forrás:

                                       a panaszban szereplő adatok, Eurostat és a kitöltött kérdőívek

               (53)

               Az egyik fél kérelmezte, hogy hozzák nyilvánosságra terméktípusonkénti bontásban az uniós gazdasági ágazat összesített értékesítési áraira vonatkozó adatokat. Minthogy azonban az ideiglenes rendelet (111) preambulumbekezdésében foglaltak szerint az uniós gyártók mintájában mindössze két gyártócsoport szerepelt, a tényleges összesített adatok azok bizalmas jellege miatt nem hozhatók nyilvánosságra. Ez az indok a terméktípusonként összesített értékesítési árakra is vonatkozik.

               (54)

               Az érintett felek azt állították, hogy az érintett országokból származó behozatalok az uniós gyártók által értékesített termékek kereskedelmi szintjétől eltérő szinten jutnak az uniós piacra. Ez az állítás beigazolódott, valamint az is, hogy az uniós gazdasági ágazat, illetve az importőrök ügyfélköre között jellemzően nagy az átfedés. Az állítást ennek megfelelően elfogadták és a kereskedelmi szintek kiigazításával engedmény alkalmazására került sor.

               (55)

               Ennek következtében az ideiglenes rendelet (110) preambulumbekezdésében szereplő alákínálási különbözeteket lefelé módosították. A megállapított alákínálási különbözetek azonban így is jellemzően magas – 25 %–45 % közötti – szinten maradtak, egy thaiföldi exportőr esetétől eltekintve, amelyre vonatkozóan 10 % körüli az alákínálási különbözet.

               (56)

               Egyéb kérelem és észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (108)–(109) preambulumbekezdésében foglaltak megerősítést nyernek.

         5.   Az uniós iparág helyzete

               (57)

               Kérelmek és észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (111) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         5.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

               (58)

               A termelésre, a termelési kapacitásra és a kapacitáskihasználásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (112)–(114) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         5.2.   Készletek

               (59)

               A készletekre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (115) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         5.3.   Az értékesítések volumene és a piaci részesedés

               (60)

               Tekintettel a (41) preambulumbekezdésben említettekre, felül kellett vizsgálni az értékesítések volumenét, illetve a piaci részesedést. Az uniós piacon jelen lévő valamennyi uniós gyártó értékesítési volumene a csökkenő kereslet következtében jelentősen, 36 %-kal esett vissza 2008 és 2009 között. Jóllehet az Unión belüli kereslet 2009 után – a (42) preambulumbekezdésben foglaltak szerint – hozzávetőleg 6 000 tonnával bővült, az uniós értékesítések a figyelembe vett időszak végéig 5 százalékponttal, vagyis 2 440 tonnával tovább csökkentek.

                              Uniós értékesítési volumene (tonna)

                              Összes gyártó

                           2008

                           2009

                           2010

                           Vizsgálati időszak

                           Uniós értékesítések

                           48 823

                           31 069

                           30 466

                           28 629

                              Index

                              100

                              64

                              62

                              59

                                          Forrás:

                                       a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek és a panasz

               (61)

               A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése folyamatosan, összesen 26 %-kal, vagyis 14,8 százalékponttal csökkent, míg a dömpingelt behozatal piaci részesedése ugyanezen időszakban 15,6 százalékponttal emelkedett, amint az az (52) preambulumbekezdésben is szerepelt már.

                              Uniós piaci részesedés

                              Összes gyártó

                           2008

                           2009

                           2010

                           Vizsgálati időszak

                           Piaci részesedés

                           57,9 %

                           51,1 %

                           50,2 %

                           43,1 %

                              Index

                              100

                              88

                              87

                              74

                                          Forrás:

                                       a panaszban szereplő adatok, Eurostat és a kitöltött kérdőívek

               (62)

               Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az Egyesült Királyság esetében a nem belföldi piaci szegmens eltérő piaci részesedésekről tanúskodna, minthogy az adott piaci szegmens tekintetében az uniós gazdasági ágazat nagyobb, míg a kínai behozatal alacsonyabb piacrészesedéssel rendelkezik.

               (63)

               Igencsak valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat egy meghatározott tagállam adott piaci szegmensén magasabb piacrészesedéssel bír. Valójában természetes is, hogy a különböző gazdasági szereplők nem azonos piaci részesedéssel rendelkeznek minden tagállam, minden egyes piaci szegmensében. A jelenlegi kárelemzés azonban az uniós piac egészére vonatkozik. Ebből a szempontból pedig a fent említettek alapján ténylegesen megerősítést nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése jelentős mértékben csökkent.

         6.   A kárra vonatkozó következtetés

               (64)

               Egyéb állítások és észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (118)–(133) preambulumbekezdésében foglaltak, többek között, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte, megerősítést nyernek.

         F.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

   1.   Egyéb tényezők hatása

   1.1.   Egyéb harmadik országokból származó behozatal

               (65)

               A (41) preambulumbekezdésben az uniós gazdasági ágazatnak az Unión belüli értékesítésével kapcsolatban említettek következtében szintén felül kellett vizsgálni az egyéb harmadik országok piaci részesedését. Az egyéb harmadik országokból a figyelembe vett időszak teljes időtartama alatt korlátozott mennyiségű import érkezett. A két érintett országon kívüli egyéb országokból érkező behozatal teljes piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt 0,8 százalékponttal 9,0 %-ról 8,2 %-ra csökkent.

               (66)

               A vizsgálati időszakban a behozatal következő legnagyobb forrása Brazília, Indonézia és Törökország volt, mely országok 1,3 %–1,5 % közötti piaci részesedéssel rendelkeztek, és a figyelembe vett időszakban vagy megtartották, vagy veszítettek piaci részesedésükből.

                              A behozatal piaci részesedése

                           2008

                           2009

                           2010

                           Vizsgálati időszak

                           Brazília

                           3,1 %

                           3,6 %

                           3,9 %

                           1,5 %

                           Indonézia

                           1,5 %

                           2,4 %

                           1,9 %

                           1,5 %

                           Törökország

                           1,3 %

                           1,9 %

                           1,8 %

                           1,3 %

                           Más országok

                           3,0 %

                           2,3 %

                           3,1 %

                           3,9 %

                           Összesen

                           9,0 %

                           10,2 %

                           10,6 %

                           8,2 %

                              Index

                              100

                              114

                              118

                              92

                                          Forrás:

                                       Eurostat

               (67)

               Az alacsony volumen és a stabil tendencia alapján megállapítható, hogy az érintett országokon kívüli harmadik országokból származó behozatal nem járult hozzá azokhoz a károkhoz, amelyeket az uniós gazdasági ágazat szenvedett el a vizsgálati időszak alatt.

         1.2.   Az uniós felhasználás alakulása

               (68)

               Az érdekelt felek érvelése szerint az uniós felhasználás kedvezőtlen alakulása annak tudható be, hogy új, nem temperöntvényből, hanem például rozsdamentes acélból, szénacélból és rézből gyártott helyettesítő termékek, illetve új csatlakozástechnikák jelentek meg. Mindennek következtében néhány uniós gyártó bővítette termékskáláját, amelyek immár néhány ilyen helyettesítő termékre is kiterjednek.

               (69)

               Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a helyettesítő hatások kérdésével az ideiglenes rendelet (146) preambulumbekezdése foglalkozik. A szóban forgó helyettesítő hatások kedvezőtlenül befolyásolták az uniós felhasználást, amely pedig hatással volt az uniós gyártók termelési, illetve értékesítési volumenére.

               (70)

               A zsugorodó uniós felhasználás káros hatását – ahogy arra már az ideiglenes rendelet is rámutatott – azonban tovább súlyosbította a folyamatosan növekvő dömpingelt behozatal, amely a szűkülő piacon 15,6 százalékpontos piaci részesedésnövekedésre tett szert. Ahogy az a (60) preambulumbekezdésben is szerepel, az Unión belüli kereslet 2009 és a vizsgálati időszak között hozzávetőleg 6 000 tonnával bővült, ezzel szemben viszont az uniós gazdasági ágazat értékesítése, jóllehet a piac egyre élénkült, a figyelembe vett időszak végéig 2 440 tonnával csökkent.

               (71)

               A fentiek alapján megállapítható, hogy a dömpingelt behozatal és az uniós ágazatot ért kár közötti okozati kapcsolatot nem teszi semmissé az uniós felhasználás kedvezőtlen alakulása.

         1.3.   A dömpingelt behozatal következtében szűkülő termelési kapacitás

               (72)

               Az érdekelt felek érvelése szerint az uniós termelés kapacitásának, az ideiglenes rendelet (113) preambulumbekezdésében említett csökkenése annak következménye, hogy a gazdasági válság miatt 2008 és 2009 között három uniós gyártó hagyott fel a termeléssel. Éppen ezért, véleményük szerint az említett csökkenés nem az érintett országokból származó behozatalnak tulajdonítható.

               (73)

               Ezzel kapcsolatban fel kell hívni a figyelmet arra, hogy már az ideiglenes rendelet (113) preambulumbekezdése is a három uniós gyártó üzembezárását jelölte meg a termelési kapacitás csökkenésének fő okaként.

               (74)

               A három uniós gyártó üzembezárására azonban nem lehet pusztán a szűkölő kereslet következményeként tekinteni. A (42) preambulumbekezdésben említett zsugorodó uniós piacon a figyelembe vett időszak alatt az érintett országokból származó behozatal folyamatosan nőtt, és 15,6 százalékponttal növelte piaci részesedését, ahogy az már az (52) preambulumbekezdésben is szerepelt. Egyértelmű tehát, hogy nem kizárólag a csökkenő kereslet járult hozzá a három uniós gyártó üzembezárásához, és ily módon az uniós ágazat termeléskapacitásának szűküléséhez. Az uniós termelési kapacitás csökkenése és a dömpingelt import növekvő piaci részesedése között továbbá egyértelmű összefüggés állapítható meg.

         1.4.   Az érintett termék uniós gyártók általi behozatala

               (75)

               Az érdekelt felek meglátása szerint az uniós gyártók káráért maguk az uniós gyártók felelősek, minthogy jelentős mennyiséget importáltak állítólag az érintett termékből. A vizsgálat eredményei ezt az észrevételt nem támasztották alá. Mind az uniós gyártók, mind pedig az együttműködő exportőrök által benyújtott információk bizonyítják, hogy – amint az a (36) preambulumbekezdésben is szerepel – valamennyi mintába felvett uniós gyártócsoport esetében a szóban forgó behozatal elenyésző mennyiséget képviselt az össztermelésükhöz, illetve a saját gyártású termékek értékesítéséhez képest. Az uniós ágazat által importált érintett termékek jelentéktelen volumene alapján kijelenthető, hogy ezek a behozatalok nem járultak hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. Ezért az észrevételt elutasították.

         1.5.   A 2008-as év használata kezdőévként

               (76)

               Az érdekelt felek azt állították, hogy a megállapítás, mely szerint az uniós gazdasági ágazat hanyatló tendenciát mutat, elsősorban arra vezethető vissza, hogy a figyelembe vett időszak kezdőéveként a 2008-as évet jelölték meg. Az uniós gazdasági ágazat számára a 2008-as év – az állítás szerint – kivételesen jó évnek számított. A panaszban szereplő információk azonban arra utalnak, hogy az uniós gazdasági ágazat szempontjából a 2007. év ugyanolyan, ha nem jobb évnek számított, mint a 2008-as. Ebből az a következtetés vonható le, hogy az elszenvedett kárra vonatkozó megállapítás független attól, hogy a 2008-as évet alkalmazták kezdőidőpontként.

         2.   Az okozati viszonnyal kapcsolatos következtetés

               (77)

               Figyelembe véve az eddigi megállapításokat, illetve egyéb kérelmek vagy észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (134)–(153) preambulumbekezdésében foglaltak megerősítést nyernek.

               (78)

               Összefoglalásként megerősíthető, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt, amely a jövedelmezőség, a gyártási volumen, a kapacitáskihasználtság, az értékesítési volumen és a piaci részesedés csökkenésével jellemezhető, az érintett dömpingelt behozatal okozta. Valójában a szűkülő kereslet hatása korlátozott volt az uniós gazdasági ágazat kedvezőtlen alakulására a gyártási kapacitás, a gyártás és az értékesítés tekintetében.

               (79)

               Tekintettel a fenti elemzésre, amely az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló valamennyi ismert tényező hatását megfelelő módon megkülönböztette és elkülönítette a dömpingelt behozatal okozta káros hatásoktól, megerősítést nyer, hogy ezen egyéb tényezők nem mondanak ellent annak a ténynek, hogy a felmért kár a dömpingelt behozatalnak tudható be.

         G.   AZ UNIÓS ÉRDEK

               (80)

               Észrevételek hiányában megerősítést nyer az ideiglenes rendelet (154)–(164) preambulumbekezdése, beleértve azt a következtetést, mely szerint nem szól kényszerítő ok az érintett országokból származó dömpingelt behozatalra vonatkozó intézkedések bevezetése ellen.

         H.   VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK

   1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

               (81)

               Tekintettel az alákínálás kiszámításakor a kereskedelmi szintnek az (54) és (55) preambulumbekezdésben foglalt módosítására, kiigazították a kár megszüntetéséhez szükséges szinteket. Egyéb konkrét észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (165)–(170) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         2.   Végleges intézkedések

               (82)

               A dömpingre, a kárra, az okozati összefüggésekre és az uniós érdekre vonatkozó következtetésekre tekintettel, valamint az alaprendelet 9. cikkével összhangban megállapítást nyer, hogy a Kínából és Thaiföldről származó érintett termék behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni, amelynek mértéke az alacsonyabb vám szabálya alapján a megállapított dömping-, illetve kárkülönbözetek közül a legalacsonyabb különbözetnek felel meg, és amely így egy kivételtől eltekintve minden esetben a dömpingkülönbözet.

               (83)

               A kínai és thaiföldi exportáló gyártók magas szintű együttműködése miatt a Bizottság mindkét ország esetében az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vámtételt az adott ország mintába felvett vagy a vizsgálatban együttműködő vállalataira kiszabott legmagasabb vámtétel szintjén határozta meg. Az „összes többi vállalatra” vonatkozó vámtételt azokra a vállalatokra alkalmazzák, amelyek nem működtek együtt a vizsgálatban, illetve a vizsgálati időszak alatt az érintett terméket nem exportálták az Unióba.

               (84)

               Az e rendelet mellékletében felsorolt, a mintában nem szereplő együttműködő kínai vállalatok esetében a végleges vámtételt a mintába felvett vállalatokra meghatározott vámtételek súlyozott átlagának szintjén állapították meg.

               (85)

               A végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

                  Kínai Népköztársaság

                           Vállalat

                           Dömpingkülönbözet (%)

                           Kárkülönbözet (%)

                           Vámtétel (%)

                           Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.

                           57,8

                           96,1

                           57,8

                           Jinan Meide Casting Co., Ltd.

                           40,8

                           84,4

                           40,8

                           Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.

                           24,6

                           89,4

                           24,6

                           Egyéb együttműködő vállalatok

                           41,1

                           86,3

                           41,1

                           Összes többi vállalat

                           57,8

                  Thaiföld

                           Vállalat

                           Dömpingkülönbözet (%)

                           Kárkülönbözet (%)

                           Vámtétel (%)

                           BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.

                           15,5

                           43,1

                           15,5

                           Siam Fittings Co., Ltd.

                           50,7

                           14,9

                           14,9

                           Összes többi vállalat

                           15,5

               (86)

               Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyéni dömpingellenes vámtételeket a jelenlegi vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ennek megfelelően a vámok az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében tapasztalt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámokkal) ennélfogva kizárólag az érintett termék KNK-ból és Thaiföldről származó, és a vállalatok – ily módon az említett konkrét jogalanyok – által gyártott termékek behozatalára alkalmazandók. E vámtételek nem vonatkoznak az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem említett vállalatok – beleértve a felsoroltakkal kapcsolatban álló vállalatokat – által előállított importált érintett termékekre; azokra a „összes többi vállalatra” vonatkozó vámtételek alkalmazandók.

               (87)

               Az egyéni, adott vállalatra vonatkozó dömpingellenes vámtétel alkalmazására irányuló bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy eladási egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (5) kell intézni, mellékelve minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, valamint a belföldi és exporteladásokhoz kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például az ilyen névváltozással vagy a gyártási és eladási egységben bekövetkezett változással függnek össze. Adott esetben a rendelet az egyéni vámtételek előnyeiből részesülő vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosulni fog.

               (88)

               A KNK esetében az új exportőrök és a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében intézkedést kell hozni, hogy az utóbbi vállalatokra kivetett súlyozott átlagos vámot az olyan új exportőrökre is alkalmazzák, amelyek egyébként az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése alapján felülvizsgálatra lennének jogosultak, mivel az említett cikk nem alkalmazandó, ha mintavételhez folyamodtak.

               (89)

               Valamennyi felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Kínából és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését, valamint az ideiglenes vám formájában biztosított összegek végleges beszedését javasolták (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). A felek lehetőséget kaptak továbbá arra, hogy e tájékoztatást követően adott határidőn belül ismertethessék észrevételeiket.

               (90)

               Tekintettel arra, hogy a végleges nyilvánosságra hozatalt követően nem hoztak fel olyan új érveket, amelyek az ügy elbírálásának eredményére hatással lettek volna, a fent részletezett megállapításokat a Bizottság nem módosította.

         I.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS

               (91)

               Egy együttműködő thaiföldi exportáló gyártó árra vonatkozó kötelezettségvállalást ajánlott fel az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően. Az érintett terméknek ugyanakkor számos terméktípusa létezik (az exportáló gyártó több mint 900, az uniós piacra értékesített terméktípusról adott számot), amelyek árai között jelentős különbségek tapasztalhatók (a legnagyobb mennyiségben eladott típusok árai közötti eltérés eléri a 200 %-ot, a kisebb mennyiségben értékesített terméktípusok árai pedig a többi típus árának akár tízszerese is lehet), ami miatt igen nagy a keresztkompenzáció kockázata. Ezenkívül a terméktípusok még változhatnak a kivitelezést és a kidolgozást illetően. Emiatt megállapították, hogy a termék nem alkalmas arra, hogy esetében árra vonatkozó kötelezettségvállalást tegyenek. Az elmúlt évek általános bizottsági gyakorlata továbbá, hogy azokban az esetekben, amikor ilyen nagyszámú terméktípussal kell számolni, nem fogadnak el kötelezettségvállalást. Ezért a kötelezettségvállalásra vonatkozó ajánlatot a Bizottság elutasította.

         J.   AZ IDEIGLENES VÁM VÉGLEGES BESZEDÉSE

               (92)

               Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet nagyságára és az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékére, szükségesnek tekinthető, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen beszedjék. Azokban az esetekben, amikor a végleges vámok magasabbak, mint az ideiglenes vámok, csak az ideiglenes vámok formájában biztosított összegeket kell véglegesen beszedni, míg az ideiglenesen biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámokon kívüli részét el kell engedni.

               (93)

               Minthogy az ISO DIN-13 szerinti métermenettel rendelkező vágógyűrűs szerelvénytestek és a kerek, menetes, fedél nélküli, temperöntvény elágazó dobozok immár nem képezik a termékkör részét (lásd a (8) és (11) preambulumbekezdést), az ISO DIN-13 szerinti métermenettel rendelkező vágógyűrűs szerelvénytestek és a kerek, menetes, fedél nélküli, temperöntvény elágazó dobozok behozatalára ideiglenesen biztosított összegeket el kell engedni.

         K.   AZ ELJÁRÁS MEGSZÜNTETÉSE INDONÉZIA TEKINTETÉBEN

               (94)

               A fenti (43) preambulumbekezdésben foglaltak alapján az Indonéziából származó dömpingelt behozatal volumenéről megállapítható, hogy nem okoz jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. Ennek következtében az álláspont az, hogy a védintézkedések szükségtelenek, és az eljárást Indonézia tekintetében meg kell szüntetni.

               (95)

               Valamennyi felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a megszüntetést javasolni kívánták, és semmilyen ellenvetés nem merült fel,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a jelenleg az ex 7307 19 10 KN-kód (7307191010 TARIC-kód) alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések (kivéve az ISO DIN-13 szerinti métermenettel rendelkező vágógyűrűs szerelvénytestek és a kerek, menetes, fedél nélküli temperöntvény elágazó dobozok) behozatalára.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

               Ország

               Vállalat

               Vámtétel (%)

               Kiegészítő TARIC-kód

               Kína

               Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. – Jütien járás

               57,8

               B335

               Jinan Meide Casting Co., Ltd. – Csinan

               40,8

               B336

               Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. – Csingtao

               24,6

               B337

               Hebei XinJia Casting Co., Ltd. – Hszüszuj járás

               41,1

               B338

               Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. – Hszicsaotung város

               41,1

               B339

               Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. – Linji város

               41,1

               B340

               China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. – Tajku járás

               41,1

               B341

               Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. – Jütien járás

               41,1

               B342

               Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. – LangFang, Hopej

               41,1

               B343

               Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. – Hungcsiao város, Jütien járás

               41,1

               B344

               Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. – Tangsan

               41,1

               B345

               Taigu Tongde Casting Co., Ltd. – Nanjang település, Tajku

               41,1

               B346

               Összes többi vállalat

               57,8

               B999

               Thaiföld

               BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd – Samutsakorn

               15,5

               B347

               Siam Fittings Co., Ltd – Samutsakorn

               14,9

               B348

               Összes többi vállalat

               15,5

               B999

         (3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
   2. cikk
   (1)   Az 1071/2012/EU rendelet alapján a jelenleg az ex 7307 19 10 KN-kód (7307191010 TARIC-kód) alá tartozó, a Kínából és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések (kivéve az ISO DIN-13 szerinti métermenettel rendelkező vágógyűrűs szerelvénytestek és a kerek, menetes, fedél nélküli temperöntvény elágazó dobozok) behozatalára kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni. A biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámtételeken kívüli részét el kell engedni.
   (2)   Az 1071/2012/EU rendelet alapján a Kínából és Thaiföldről származó ISO DIN-13 szerinti métermenettel rendelkező vágógyűrűs szerelvénytestek és a kerek, menetes, fedél nélküli temperöntvény elágazó dobozok behozatalára kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket el kell engedni.
   3. cikk
   Amennyiben a Kína bármely új exportáló gyártója kielégítő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra nézve, hogy:

               —

               nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket a vizsgálati időszak során (2011. január 1–2011. december 31.),

               —

               nem áll kapcsolatban Kína azon exportőreivel vagy gyártóival, amelyekre az e rendelettel bevezetett intézkedéseket alkalmazni kell,

               —

               az érintett terméket az Unióba ténylegesen csak az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportálására,

         módosítható az 1. cikk (2) bekezdése az új exportáló gyártónak a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok jegyzékébe történő felvételével, amely vállalatra így a 41,1 %-os súlyozott átlagos vámot kell alkalmazni.
   4. cikk
   Az Indonéziából származó és jelenleg az ex 7307 19 10 KN-kód alá tartozó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszűnik.
   5. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2013. május 13-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. COVENEY

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  HL L 318., 2012.11.15., 10. o.

      (3)  HL C 44., 2012.2.16., 33. o.

      (4)  A vágógyűrűs szerelvények ISO DIN-13 szerinti métermenettel, míg a szabványos menetes szerelvények általában ISO 7/1, illetve ISO 228/1 szerinti menettel készülnek.

      (5)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office N105, 1049 Brussels, BELGIUM.


title: A Bizottság 629/2013/EU végrehajtási rendelete ( 2013. június 28. ) a 2012/2013. gazdasági évben a kvótán felüli cukor és izoglükóz csökkentett többletilletékkel történő uniós piacra bocsátásával kapcsolatos további rendkívüli intézkedések megállapításáról

text:
               29.6.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 179/55

         A BIZOTTSÁG 629/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2013. június 28.)
   a 2012/2013. gazdasági évben a kvótán felüli cukor és izoglükóz csökkentett többletilletékkel történő uniós piacra bocsátásával kapcsolatos további rendkívüli intézkedések megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) és különösen annak 64. cikke (2) bekezdésére és 186. cikkére, összefüggésben 4. cikkével,
   mivel:

               (1)

               A 2011/2012. cukorpiaci évben az ömlesztett fehér cukor átlagos uniós gyártelepi ára elérte a 404 EUR/tonna referenciaár 175 %-át, a világpiaci árnál pedig tonnánként hozzávetőleg 275 euróval volt magasabb. Az uniós ár jelenleg 700 EUR/tonna körüli szinten stabilizálódott, ami a cukorpiac szervezésének reformja óta elért legmagasabb árszint, és veszélyezteti az uniós piac cukorellátásának folyamatosságát. Mivel a 2012/2013. gazdasági év elején várható volt, hogy ez a magas ár tovább emelkedik, jelentős volt a kockázata annak, hogy megfelelő óvintézkedések hiányában komoly piaci zavarok keletkeznek. 2013. január 18-án, február 15-én és március 22-én a Bizottság a piaci zavarok kezelése céljából rendkívüli intézkedéseket meghatározó végrehajtási rendeleteket fogadott el 36/2013/EU (2), 131/2013/EU (3) és 281/013/EU (4) jelzettel. A jelenlegi piaci árak a megtett intézkedések ellenére még mindig olyan magasak, hogy indokolt további intézkedéseket hozni a piac zavarának elhárítása érdekében.

               (2)

               A 2012/2013. gazdasági évre becsült kereslet és kínálat alapján a cukorpiac zárókészletei vélhetően legalább 0,5 millió tonnával el fognak maradni a 2011/2012. évitől. Ez az adat már figyelembe veszi a preferenciális megállapodások előnyeiben részesülő harmadik országokból származó importot.

               (3)

               Másrészről viszont jó termés várható, és emiatt a becslések az 1234/2007/EK rendelet 56. cikkében meghatározott kvótán felül megközelítőleg 4 600 000 tonna mennyiségű cukor előállításával számolnak. A cukortermelőknek az említett rendelet 62. cikke szerinti bizonyos ipari felhasználások tekintetében teljesítendő szerződéses kötelezettségeit, valamint a 2012/2013. év tekintetében a kvótán felüli cukor kivitelére vonatkozó kötelezettségeit figyelembe véve így is jelentős, legalább 1 200 000 tonna kvótán felüli cukormennyiségre kell számítani. Az uniós cukorpiac szűkös kínálatának enyhítése és a túlzott mértékű áremelkedés elkerülése érdekében e cukormennyiség egy részét elérhetővé lehetne tenni az Európai Unió piacán.

               (4)

               A piac zavartalan ellátottsága érdekében kvótán felüli cukrot szükséges a piacra bocsátani. Indokolt lehetővé tenni, hogy ilyen intézkedést a 2012/2013. gazdasági év során minden olyan alkalommal lehessen hozni, amikor szükséges.

               (5)

               Az 1234/2007/EK rendelet 186. és 188. cikke értelmében a Bizottság szükség esetén hozhat intézkedéseket a piaci zavarok vagy azok veszélyének elkerülése érdekében, különösen abban az esetben, ha az említett helyzet az uniós árak számottevő emelkedése miatt következik be, feltéve, hogy e célkitűzést nem lehet a szóban forgó rendelet alapján rendelkezésre álló más intézkedéssel elérni. Az 1234/2007/EK rendelet nem ír elő a jelenlegi piaci körülményeknek megfelelő olyan konkrét intézkedést, amellyel a tartósan magas cukorárat mérsékelni lehetne, és biztosítható volna az uniós piac ésszerű áron történő cukorellátása, így egyedül a rendelet 186. cikke alapján lehet eljárni.

               (6)

               Az 1234/2007/EK rendelet 64. cikkének (2) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a többletmennyiségek felhalmozódásának elkerülése érdekében a kvótán felül termelt cukorra és izoglükózra kivetett többletilletéket kellően magas szinten állapítsa meg. A kvótán felüli cukortermelésre vonatkozóan a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2006. június 29-i 967/2006/EK bizottsági rendelet (5) 3. cikkének (1) bekezdése az említett illetéket tonnánként 500 EUR-ban határozta meg.

               (7)

               A kvótán felül termelt cukor korlátozott mennyiségére célszerű most csökkentett többletilletéket megállapítani, a tonnánkénti értéket olyan szinten rögzítve, amely az EU cukortermelőivel szemben méltányos, biztosítja az uniós cukorpiac megfelelő működését, és segít az uniós és a világpiaci cukorárak közötti különbség csökkentésében annak veszélye nélkül, hogy többlet halmozódna fel az EU piacán.

               (8)

               Mivel az 1234/2007/EK rendelet mind a cukorra, mind az izoglükózra vonatkozóan megállapít kvótákat, indokolt hasonló intézkedést alkalmazni a kvótán felül termelt izoglükóz megfelelő mennyiségére is, hiszen ez utóbbi bizonyos mértékig a cukor helyettesítője a kereskedelmi forgalomban.

               (9)

               A kínálat növelése érdekében lehetővé kell tenni, hogy a cukor- és izoglükóz-termelők a tagállamok illetékes hatóságaihoz forduljanak olyan igazolásért, amely alapján e termékekből bizonyos, a kvótán felül termelt mennyiségeket csökkentett többletilleték mellett értékesíthetnek az Európai Unió piacán.

               (10)

               A csökkentett többletilleték kifizetésére a kérelem elfogadását követően és az igazolás kiállítását megelőzően kell sort keríteni.

               (11)

               Az igazolások érvényességének idejét az ellátási helyzet gyors javulása érdekében korlátozni kell.

               (12)

               Az egyes termelők által egy kérelmezési időszakban igényelhető mennyiségek felső határainak megállapítása és az igazolásnak a termelő saját termelésére való korlátozása vélhetően elegendő az e rendelet által létrehozott rendszeren belüli spekuláció megelőzésére.

               (13)

               Rendelkezni kell arról, hogy kérelmük benyújtásával a cukortermelők kötelezik magukat a kérelemben megjelölt mennyiségű cukor előállításához felhasznált cukorrépa minimálárának megfizetésére. Célszerű meghatározni a kérelmekkel kapcsolatos minimális támogathatósági feltételeket.

               (14)

               A tagállamok illetékes hatóságainak értesíteniük kell a Bizottságot a beérkezett kérelmekről. Az értesítések egyszerűsítése és egységesítése érdekében célszerű mintát rendelkezésre bocsátani.

               (15)

               A Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy az igazolásokat csak az e rendeletben meghatározott mennyiségi korlátok erejéig adják ki. Ennek érdekében szükséges, hogy a Bizottság a beérkezett kérelmek kapcsán elosztási együtthatót határozhasson meg.

               (16)

               A tagállamoknak azonnal tájékoztatniuk kell a kérelmezőket arról, hogy az általuk igényelt mennyiséget teljesen vagy részben jóváhagyták.

               (17)

               Az illetékes hatóságoknak értesíteniük kell a Bizottságot azokról a mennyiségekről, amelyekre csökkentett többletilleték alkalmazása mellett igazolást állítottak ki. Célszerű, hogy ehhez a Bizottság mintát bocsásson rendelkezésre.

               (18)

               Az Európai Unió piacára bocsátott azon cukormennyiségekre, amelyek meghaladják az e rendelet alapján kiállított igazolások szerinti mennyiséget, az 1234/2007/EK rendelet 64. cikke (2) bekezdésében meghatározott többletilletéket kell kivetni. Helyénvaló ezért rendelkezni arról, hogy azon kérelmezőknek is, akik nem teljesítik a részükre kiállított igazolás tárgyát képező mennyiségnek az uniós piacra bocsátására vonatkozó kötelezettségüket, tonnánként 500 EUR összeget kelljen fizetniük. Ez a következetes megközelítés az e rendelettel bevezetett mechanizmussal kapcsolatos visszaélések megelőzését szolgálja.

               (19)

               A cukor belső piaca és a kvótarendszer irányítása tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet alkalmazásának részletes szabályairól szóló, 2006. június 29-i 952/2006/EK bizottsági rendelet (6) 13. cikke (1) bekezdésének megfelelően a kvótacukorra és kvótán felüli cukorra vonatkozó átlagárak megállapítása céljából az e rendelet alapján kiállított igazolások tárgyát képező cukrot kvótacukornak kell tekinteni.

               (20)

               Az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozat (7) 2. cikke (1) bekezdésének a) pontja megállapítja, hogy a cukorágazat piacának közös szervezése keretein belül nyújtott hozzájárulások és egyéb vámok saját forrásokat alkotnak. Ezért a kérdéses összegekre való jogosultság időpontját a Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 2007/436/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló, 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet (8) 2. cikke (2) bekezdésének és 6. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében meg kell állapítani.

               (21)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A többletilleték ideiglenes csökkentése
   (1)   A 967/2006/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésétől eltérve az 1234/2007/EK rendelet VI. mellékletében megállapított kvótán felül termelt és a 2012/2013. gazdasági évben az Európai Unió piacára bocsátott maximum 150 000 tonna fehércukor-egyenértékben kifejezett cukorra és 8 000 tonna szárazanyagban kifejezett izoglükózra vonatkozó többletilleték összege tonnánként 148 EUR-ban kerül megállapításra.
   (2)   Az (1) bekezdésben előírt csökkentett többletilletéket a 2. cikkben említett kérelem elfogadását követően és a 6. cikkben említett igazolás kiállítását megelőzően kell befizetni.
   2. cikk
   Igazolás kérelmezése
   (1)   Az 1. cikkben meghatározott feltételek igénybevételéhez a cukor- és izoglükóz-termelőknek igazolást kell kérniük.
   (2)   Kérelmet kizárólag az 1234/2007/EK rendelet 57. cikkével összhangban jóváhagyott olyan répacukor- és nádcukortermelő vagy izoglükóz-termelő vállalkozás nyújthat be, amely a rendelet 56. cikke alapján részesült a 2012/2013. gazdasági évre kiosztott termelési kvótából.
   (3)   A kérelmezők kérelmezési időszakonként mindössze egy kérelmet nyújthatnak be a cukorra és egyet az izoglükózra vonatkozóan.
   (4)   Az igazolások iránti kérelmet faxon vagy elektronikus levélben annak a tagállamnak az illetékes hatóságához kell benyújtani, amelyben a vállalkozást engedélyezték. A tagállamok illetékes hatóságai megkövetelhetik, hogy az elektronikus úton benyújtott kérelmeket az 1999/93/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) szerinti fokozott biztonságú elektronikus aláírással lássák el.
   (5)   A kérelmeknek az alábbi feltételeknek kell megfelelniük:

               a)

               a kérelmeknek tartalmazniuk kell:

                           i.

                           a kérelmező nevét, címét és közösségi adószámát; valamint

                           ii.

                           a kérelmezett mennyiségeket kerek tonnában, fehércukor-egyenértékben és izoglükóz szárazanyagban kifejezve;

               b)

               a folyó kérelmezési időszakban kérelmezett, fehércukor-egyenértékben és izoglükóz szárazanyagban kifejezett mennyiségek a cukor esetében nem haladhatják meg az 50 000 tonnát, az izoglükóz esetében pedig a 2 500 tonnát;

               c)

               amennyiben a kérelem cukorra vonatkozik, a kérelmező kötelezi magát, hogy megfizeti az e rendelet 6. cikkével összhangban kiállított igazolások által lefedett mennyiségű cukormennyiségnek megfelelő cukorrépának az 1234/2007/EK rendelet 49. cikkében meghatározott minimálárát;

               d)

               a kérelmet annak a tagállamnak a hivatalos nyelvén, illetve hivatalos nyelveinek egyikén kell megírni, amelyben azt benyújtják;

               e)

               a kérelemnek tartalmaznia kell egy erre a rendeletre való hivatkozást, valamint a kérelmek benyújtási határidejét;

               f)

               a kérelmező az e rendeletben meghatározottakhoz képest nem vezethet be további feltételt.

         (6)   Olyan kérelem, amelyet nem az (1)–(5) bekezdés rendelkezéseinek megfelelően nyújtanak be, nem fogadható el.
   (7)   Benyújtását követően kérelmet visszavonni vagy módosítani még akkor sem lehet, ha a kérelmezett mennyiséget csak részben fogadták el.
   3. cikk
   A kérelmek benyújtása
   A kérelmek benyújtására rendelkezésre álló időszak 2013. július 10-én brüsszeli idő szerint 12.00 órakor ér véget.
   4. cikk
   A kérelmek továbbítása a tagállamok által
   (1)   A tagállamok illetékes hatóságai a 2. cikkben meghatározott feltételek alapján döntenek arról, hogy az egyes kérelmek elfogadhatók-e. Amennyiben az illetékes hatóságok úgy ítélik meg, hogy egy kérelem nem fogadható el, erről haladéktalanul értesítik a kérelmezőt.
   (2)   Az illetékes hatóság legkésőbb pénteken faxon vagy elektronikus levélben értesíti a Bizottságot az előző kérelmezési időszak folyamán benyújtott elfogadható kérelmekről. Az értesítések nem tartalmazzák a 2. cikk (5) bekezdése a) pontjának i. alpontjában említett adatokat. Azok a tagállamok, amelyek rendelkeznek cukor- vagy izoglükóz-kvótával a 2012/2013. gazdasági évre, de amelyekhez egyetlen kérelmet sem nyújtottak be, erről ugyanezen határidőn belül értesítik a Bizottságot.
   (3)   Az értesítések formátumát és tartalmát a Bizottság által a tagállamok rendelkezésére bocsátott minták alapján kell meghatározni.
   5. cikk
   A határértékek túllépése
   Amennyiben a tagállamok illetékes hatóságai által a 4. cikk (2) bekezdése alapján közölt információk szerint a kérelmezett mennyiségek meghaladják az 1. cikkben meghatározott határértékeket, a Bizottság:

               a)

               elosztási együtthatót állapít meg, amelyet a tagállamok az értesítésekben szereplő igazolási kérelmek által lefedett mennyiségekre alkalmaznak;

               b)

               elutasítja azokat a kérelmeket, amelyekről még nem kapott értesítést.

         6. cikk
   Az igazolások kiállítása
   (1)   Az 5. cikk sérelme nélkül az illetékes hatóság a kérelmezési időszak végének hetét követő tizedik munkanapon kiállítja az igazolásokat azon kérelmek vonatkozásában, amelyekről a 4. cikk (2) bekezdésének megfelelően értesítette a Bizottságot.
   (2)   A tagállamok minden hétfőn értesítik a Bizottságot a cukor és/vagy izoglükóz azon mennyiségeiről, amelyre az előző hét folyamán igazolásokat állítottak ki.
   (3)   Az igazolás mintáját a melléklet határozza meg.
   7. cikk
   Az igazolások érvényessége
   Az igazolások a kiállításukat követő második hónap végéig érvényesek.
   8. cikk
   Az igazolások átruházása
   Az igazolásokkal járó jogok és kötelezettségek nem ruházhatók át.
   9. cikk
   Az árak jelentése
   A 952/2006/EK rendelet 13. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában az e rendelet alapján kiállított igazolások által lefedett eladott cukormennyiség kvótacukornak tekintendő.
   10. cikk
   Nyomon követés
   (1)   A kérelmezők a 952/2006/EK rendelet 21. cikke (1) bekezdésében előírt havi tájékoztatást kiegészítik azokkal a mennyiségekkel, amelyekre e rendelet 6. cikkével összhangban igazolást kaptak.
   (2)   Az e rendelet alapján kiállított igazolás címzettje 2013. október 31-ig bizonyítja az illetékes tagállami hatóság felé, hogy a kapott igazolás által lefedett teljes mennyiséget az Európai Unió piacára bocsátotta. Az igazolás által lefedett, de a vis maiortól eltérő okból az uniós piacra nem bocsátott mennyiségek minden egyes tonnája után tonnánként 352 EUR-t kell fizetni.
   (3)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az Európai Unió piacára nem bocsátott mennyiségekről.
   (4)   A tagállamok kiszámítják és a Bizottsággal közlik az egyes termelők által a kvótán felül előállított cukor és izoglükóz teljes mennyisége, illetve a termelőktől a 967/2006/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének második albekezdése szerint elkerült mennyiségek közötti különbséget. Amennyiben egy termelőnél a kvótán felüli cukor és izoglükóz fennmaradó mennyiségei kisebbek, mint az e rendelet alapján a termelőnek kibocsátott igazolásban szereplő mennyiség, a termelőnek a különbség után tonnánként 500 EUR-t kell fizetnie.
   (5)   A tagállamok a (3) és (4) bekezdésben előírt értesítéseket legkésőbb 2014. június 30-ig elküldik a Bizottságnak.
   11. cikk
   A jogosultság megállapításának időpontja
   Az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 2. cikke (2) bekezdésének és 6. cikke (3) bekezdésének a) pontja alkalmazásában az uniós jogosultság megállapításának dátuma megegyezik a kérelmező által fizetendő többletilleték e rendelet 1. cikke (2) bekezdése szerinti befizetésének dátumával.
   12. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
   Ez a rendelet 2014. június 30-án hatályát veszti.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2013. június 28-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 16., 2013.1.19., 7. o.

      (3)  HL L 45., 2013.2.16., 1. o.

      (4)  HL L 84., 2013.3.23., 19. o.

      (5)  HL L 176., 2006.6.30., 22. o.

      (6)  HL L 178., 2006.7.1., 39. o.

      (7)  HL L 163., 2007.6.23., 17. o.

      (8)  HL L 130., 2000.5.31., 1. o.

      (9)  HL L 13., 2000.1.19., 12. o.

      MELLÉKLET

         A 6. cikk (3) bekezdésében említett igazolásminta


title: A Bizottság 393/2012/EU végrehajtási rendelete ( 2012. május 7. ) a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének az azon harmadik országokat vagy azok részeit tartalmazó jegyzéknek, ahonnan baromfi és baromfitermékek behozhatók az Unióba és átszállíthatók az Unión, a Thaiföldre vonatkozó bejegyzése tekintetében történő módosításáról  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               9.5.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 123/27

         A BIZOTTSÁG 393/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2012. május 7.)
   a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének az azon harmadik országokat vagy azok részeit tartalmazó jegyzéknek, ahonnan baromfi és baromfitermékek behozhatók az Unióba és átszállíthatók az Unión, a Thaiföldre vonatkozó bejegyzése tekintetében történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8. cikke bevezető fordulatára, 8. cikke (1) bekezdésének első albekezdésére és 8. cikke (4) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az azon harmadik országok, területek, övezetek és területi egységek jegyzékének megállapításáról, ahonnan baromfi és baromfitermékek behozhatók a Közösségbe és átszállíthatók a Közösségen, valamint az állat-egészségügyi bizonyítványok követelményeinek megállapításáról szóló, 2008. augusztus 8-i 798/2008/EK bizottsági rendelet (2) előírja, hogy a hatálya alá tartozó áruk kizárólag abban az esetben hozhatók be az Unióba, illetve szállíthatók át az Unió területén, ha a rendelet I. mellékletének 1. részében felsorolt harmadik országokból, területekről, övezetekből, illetve területi egységekből származnak.

               (2)

               A 798/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. részében található táblázatban jelenleg fel van sorolva Thaiföld is, mint ahonnan engedélyezett a kórokozóktól mentes tojásnak és a tojástermékeknek az Unió területére történő behozatala. A magas patogenitású madárinfluenza 2004-es kitörése miatt megtiltották a baromfik, a tenyésztett laposmellű futómadarak és a vadon élő szárnyasvadak húsának, valamint a tojások Unióba irányuló behozatalát, amint azt az említett rendelet I. mellékletének 1. részében szereplő táblázat 6 és 6A oszlopaiban megadott bejegyzések is jelzik.

               (3)

               Ezenfelül a bizonyos harmadik országokban előforduló madárinfluenzával kapcsolatos védekezési intézkedésekről szóló, 2005. október 6-i 2005/692/EK bizottsági határozat (3) úgy rendelkezett, hogy a tagállamoknak fel kell függeszteniük bizonyos termékek, többek között a baromfik, a tenyésztett laposmellű futómadarak és a vadon élő szárnyasvadak húsának, valamint a tojások Thaiföldről történő behozatalát.

               (4)

               A thaiföldi állat-egészségügyi helyzet azóta javult, különösen a baromfiban előforduló magas patogenitású madárinfluenza ellenőrzése tekintetében. Bizottsági szakemberek több vizsgálati látogatást is tettek Thaiföldön az említett harmadik ország állat-egészségügyi helyzetének megítélése és az ott működő betegségfelügyeleti rendszerek értékelése érdekében. A legutóbbi thaiföldi látogatást követően megfogalmazott következtetések szerint a rendszer egésze kielégítő mértékben garantálja az érintett termékek vonatkozó uniós követelményeknek való megfelelését.

               (5)

               Ennek fényében a 2005/692/EK, a 2005/734/EK, a 2007/25/EK és a 2009/494/EK határozatnak a madárinfluenza tekintetében történő módosításáról szóló, 2012. május 7-i 2012/248/EU bizottsági végrehajtási határozattal (4) módosított 2005/692/EK határozat már nem tiltja a 2005/692/EK határozat hatálya alá tartozó termékeknek, többek között a baromfik, a tenyésztett laposmellű futómadarak és a vadon élő szárnyasvadak húsának, valamint a tojásoknak Thaiföldről az Unióba történő behozatalát.

               (6)

               Ezért módosítani kell a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. részében a Thaiföldre vonatkozó bejegyzést annak érdekében, hogy tükrözze: megszűnt a baromfik, a tenyésztett laposmellű futómadarak, a vadon élő szárnyasvadak húsára, valamint a tojásokra vonatkozó behozatali tilalom.

               (7)

               A Thaiföldről származó tojások behozatalát ugyanakkor attól kell függővé tenni, hogy e harmadik ország benyújt-e Salmonella-ellenőrzési programot.

               (8)

               A 798/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (9)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 798/2008/EK rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2012. május 7-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 18., 2003.1.23., 11. o.

      (2)  HL L 226., 2008.8.23., 1. o.

      (3)  HL L 263., 2005.10.8., 20. o.

      (4)  Lásd e Hivatalos Lap 42. oldalát.

      MELLÉKLET
      A 798/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. részében a Thaiföldre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

                     „TH – Thaiföld

                     TH-0

                     Az egész ország

                     SPF, EP

                     WGM

                     VIII

                     2012.7.1.

                     POU, RAT

                     2012.7.1.

                     E

                     2012.7.1.

                     S4”