title: A Bizottság (EU) 2018/259 végrehajtási rendelete (2018. február 21.) a 427/2014/EU végrehajtási rendeletnek a szabályozási vizsgálati eljárást érintő változáshoz való hozzáigazítás, valamint a kérelmezésre és a minősítésre vonatkozó igazgatási eljárások egyszerűsítése céljából történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg. )

text:
                  22.2.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 49/9

            A BIZOTTSÁG (EU) 2018/259 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
      (2018. február 21.)
      a 427/2014/EU végrehajtási rendeletnek a szabályozási vizsgálati eljárást érintő változáshoz való hozzáigazítás, valamint a kérelmezésre és a minősítésre vonatkozó igazgatási eljárások egyszerűsítése céljából történő módosításáról
      (EGT-vonatkozású szöveg)
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
      tekintettel az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó kibocsátási követelményeknek a könnyű haszongépjárművek CO2-kibocsátásának csökkentésére irányuló uniós integrált megközelítés keretében történő meghatározásáról szóló, 2011. május 11-i 510/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikke (2) bekezdésére,
      mivel:

                  (1)

                  2017. június 1-jén a Bizottság elfogadta az (EU) 2017/1151 bizottsági rendeletben (2) meghatározott, könnyűgépjárművekre vonatkozó, világszinten harmonizált vizsgálati eljárást (WLTP). A WLTP felváltja a 692/2008/EK bizottsági rendelet (3) XII. mellékletében meghatározott új európai menetciklust (NEDC). 2021-től az 510/2011/EU rendeletben meghatározott CO2-kibocsátási célértékeknek való megfelelést a WLTP szerint megállapított CO2-kibocsátás alapján kell ellenőrizni. Ettől az időponttól kezdve az ökoinnovációs CO2-csökkentéseket is a WLTP alapján kell meghatározni.

                  (2)

                  A szabályozási vizsgálati eljárás változásának figyelembevétele érdekében, valamint tekintettel a WLTP szerinti CO2-kibocsátási értékek és az (EU) 2017/1153 bizottsági végrehajtási rendeletben (4) meghatározott, NEDC szerinti CO2-kibocsátási értékek megfeleltetésére szolgáló eljárásra, szükség van a 427/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) módosítására.

                  (3)

                  Az NEDC-ről a WLTP-re történő zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében lehetővé kell tenni, hogy az innovatív technológiák ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelmeket 2019. december 31-ig az NEDC-re történő hivatkozással, e rendelet hatálybalépésének időpontjától pedig a WLTP-re történő hivatkozással nyújtsák be.

                  (4)

                  A Bizottság már több mint húsz ökoinnovációs jóváhagyást megadott, azonban ezeknek a technológiáknak a gyártók általi alkalmazása az Európai Unió gépjárműállományában 2017-ig meglehetősen korlátozott volt. Az ilyen technológiák szélesebb körű alkalmazásának előmozdítása, valamint a könnyű haszongépjárművek CO2-kibocsátásának lehető legnagyobb mértékű csökkentése érdekében egyszerűsíteni kell a jóváhagyási és minősítési folyamatot.

                  (5)

                  A csökkentési küszöbérték 0,5 g CO2/km-re történő leszállítása elősegítheti az olyan innovatív technológiák szélesebb körű alkalmazását, amelyekkel csökkenthető a CO2-kibocsátás szintje. A CO2-csökkentés tényleges megvalósítása érdekében ugyanakkor elengedhetetlen a csökkentés mértékének nagyon pontos meghatározása. Ehhez szükség van a csökkentés tanúsítására szolgáló módszerekhez kapcsolódó bizonytalanság értékelésére és mennyiségi meghatározására, valamint ennek a bizonytalanságnak a figyelembevételére a CO2-csökkentés jóváhagyó hatóság általi minősítése során. Célszerű a csökkentési küszöbérték megváltoztatását hozzáigazítani a WLTP bevezetéséhez, és következésképpen előírni, hogy az új küszöbértéket alkalmazzák a WLTP-re való hivatkozással benyújtott kérelmek tekintetében.

                  (6)

                  A pontosság javítása és a CO2-csökkentés meghatározásának egyszerűsítése érdekében a CO2-csökkentés tanúsítása céljából lehetővé kell tenni az alkotóelemek vizsgálatát azokban az esetekben, amikor a csökkentés nem a járműtől függ.

                  (7)

                  A CO2-csökkentés minősítésének egyszerűsítése érdekében lehetővé kell tenni a kérelmező számára, hogy a valamely innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelmében a csökkentés meghatározására szolgáló részletes vizsgálati módszer mellett javaslatot tegyen egy egyszerűsített értékelési módszerre vagy a CO2-csökkentés előre meghatározott mértékére vonatkozóan is. Ilyen egyszerűsített módszerek vagy előre meghatározott CO2-csökkentési mérték alkalmazása esetén a jóváhagyó hatóság által minősített csökkentést konzervatív módon kell meghatározni, azaz a tanúsított csökkentés legalacsonyabb szintjét kell figyelembe venni.

                  (8)

                  A piacon már egy ideje széles körben rendelkezésre álló technológiák az 510/2011/EU rendelet 12. cikkének értelmében nem tekinthetők innovatívnak, ezért ökoinnovációként történő minősítésre sem lehetnek jogosultak. A megfelelő ösztönzők létrehozása érdekében ezért indokolt a 2009-es referenciaév helyett dinamikus referenciaévet alapul venni a technológiák innovatív jellegének meghatározása során. Az új dinamikus referenciaévet a 2020. január 1-jét követően benyújtott kérelmek vonatkozásában kell alkalmazni.

                  (9)

                  Amennyiben több, azonos jellemzőkkel rendelkező innovatív technológia értékelése során nyert tapasztalatok alapján a Bizottság megállapítja, hogy kielégítően és meggyőzően bizonyításra került, hogy ezek a technológiák teljesítik az 510/2011/EU rendelet 12. cikkében említett jogosultsági feltételeket, illetve ha egy innovatív technológia nem függ gyártóspecifikus gépjármű-paraméterektől, lehetővé kell tenni az adott innovatív technológia ökoinnovációként történő elismerését egy olyan határozattal, amely az abban meghatározott feltételek teljesülése esetén bármely gyártó számára lehetővé teszi a CO2-csökkentésnek a szóban forgó határozat alapján történő minősítését.

                  (10)

                  Egyes innovatív technológiák esetében szilárd statisztikai bizonyítékokra van szükség az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelemben foglalt feltételezések, valamint a vizsgálati módszerben javasolt paraméterek alátámasztásához. A lehető legkiterjedtebb adathalmazok rendelkezésre állása érdekében lehetővé kell tenni gyártók vagy beszállítók csoportjai számára, hogy közösen nyújtsanak be kérelmet. Ebben az esetben a csoport számára lehetővé kell tenni több ellenőrzési jelentést tartalmazó kérelem benyújtását, amennyiben arra titoktartási vagy versenyszempontok miatt szükség van.

                  (11)

                  A gyártók által a célértékeknek való megfelelés érdekében alkalmazott minősített CO2-csökkentés helytállóságának biztosítása érdekében a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy gyorsan reagáljon és értesítse a gyártókat, ha a vizsgálati módszerben vagy az innovatív technológiában olyan eltérést vagy ellentmondást észlel, illetve olyan eltérésről vagy ellentmondásról szerez tudomást, amely hatással lehet a minősített csökkentés szintjére.

                  (12)

                  A tapasztalatok azt mutatják, hogy szükség lehet az ökoinnovációkat jóváhagyó határozatokban meghatározott vizsgálati módszerek kiigazítására, így többek között a műszaki fejlesztések figyelembevétele vagy a jóváhagyó határozat hatályának a járművek szélesebb körére történő kiterjesztése érdekében. Ezért lehetővé kell tenni mind az eredeti kérelmező, mind pedig a Bizottság számára, hogy kezdeményezze ezeknek a határozatoknak a módosítását.

                  (13)

                  A 427/2014/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

                  (14)

                  Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Éghajlatváltozási Bizottság véleményével,

            ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
      1. cikk
      A 427/2014/EU végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:

                  1.

                  A 2. cikk a következőképpen módosul:

                              a)

                              a (2) bekezdés első mondatának helyébe a következő szöveg lép:
                              „Azon technológiákkal kapcsolatban nyújtható be adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem e rendelet szerint, amelyek esetében teljesülnek az alábbi feltételek:”;

                              b)

                              a (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

                                          „a)

                                          a 2009-ben nyilvántartásba vett összes új könnyű haszongépjármű legfeljebb 3 %-a van felszerelve az adott technológiával a 2019. december 31-ig benyújtott kérelmek esetén, illetve az n–4. évben nyilvántartásba vett összes új könnyű haszongépjármű legfeljebb 3 %-a van felszerelve az adott technológiával – ahol az n. év a kérelem éve – a 2020. január 1-jétől benyújtott kérelmek esetén;”

                              c)

                              a cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
                              „(4)   Adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem a standard vizsgálati eljárásra való hivatkozással nyújtható be az alábbiak szerint:

                                          a)

                                          a 692/2008/EK rendelet XII. mellékletében említett új európai menetciklusra történő hivatkozással 2019. december 31-ig;

                                          b)

                                          az (EU) 2017/1151 bizottsági rendeletben (*1) említett, könnyűgépjárművekre vonatkozó, világszinten harmonizált vizsgálati eljárásra történő hivatkozással 2018. március 14-tól.

                                 (*1)  A Bizottság (EU) 2017/1151 rendelete (2017. június 1.) a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről, a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 692/2008/EK bizottsági rendelet és az 1230/2012/EU bizottsági rendelet módosításáról, valamint a 692/2008/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 175., 2017.7.7., 1. o.).”"

                  2.

                  A 3. cikk a következőképpen módosul:

                              a)

                              a 3. pont helyébe a következő szöveg lép:
                              „3.   „kérelmező”: az a gyártó vagy beszállító, illetve gyártók vagy beszállítók azon csoportja, amely egy adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetéséért folyamodik;”

                              b)

                              a 6. pont helyébe a következő szöveg lép:
                              „6.   „kérvényező”: az a gyártó vagy beszállító, illetve gyártók vagy beszállítók azon csoportja, amely egy adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismeréséről szóló határozat módosítását kéri.”

                  3.

                  A 4. cikk a következőképpen módosul:

                              a)

                              a cím helyébe a következő szöveg lép:
                              „4. cikk
                              Adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésének kérelmezése”;

                              b)

                              a (2) bekezdés a következőképpen módosul:

                                          i.

                                          a bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:
                                          „Adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelemnek a következőket kell tartalmaznia:”

                                          ii.

                                          az e) pont helyébe a következő szöveg lép:

                                                      „e)

                                                      az innovatív technológia révén elért CO2-kibocsátáscsökkentés tanúsításához alkalmazott módszer, ideértve a 2. cikk (4) bekezdésében foglalt, alkalmazandó standard vizsgálati eljárásra való hivatkozást, illetve ha a Bizottság által előzetesen már jóváhagyott módszerről van szó, akkor az arra való hivatkozás;”

                                          iii.

                                          a bekezdés a következő ea) ponttal egészül ki:

                                                      „ea)

                                                      adott esetben – és az e) pontban említett módszeren felül – az innovatív technológiával ellátott valamennyi jármű minősítése során alkalmazandó egyszerűsített módszer a minősítendő CO2-csökkentés értékelésére, vagy előre meghatározott CO2-csökkentési értékek;”

                                          iv.

                                          az f) pont i. és ii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

                                                      „i.

                                                      az innovatív technológia révén az e) és – adott esetben – az ea) pontban meghatározottak szerint elért kibocsátáscsökkentés megfelel a 9. cikk (1) bekezdésében meghatározott vonatkozó küszöbértéknek, a technológia idővel bekövetkező esetleges minőségromlásával is számolva;

                                                      ii.

                                                      az innovatív technológia révén elért CO2-csökkentés nem vagy csak részben releváns a CO2-kibocsátás mérésére alkalmazott, az 510/2011/EU rendelet 12. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett, valamint e rendelet 2. cikkének (4) bekezdésében meghatározott standard vizsgálati eljárás szempontjából;”

                                          v.

                                          az f) pont a következő iv. alponttal egészül ki:

                                                      „iv.

                                                      e bekezdés ea) pontja esetében az adott járműnek a minősítés pillanatában az ea) pontban említett egyszerűsített értékelési módszer vagy előre meghatározott CO2-csökkentési értékek alkalmazásával tulajdonított CO2-csökkentési érték alacsonyabb vagy ugyanakkora, mint az innovatív technológia révén elért, az e) pontban említett vizsgálati módszer alkalmazásával meghatározott kibocsátáscsökkentés, ideértve az egyéb jóváhagyott ökoinnovációkkal való bármely esetleges kölcsönhatást is;”.

                  4.

                  Az 5. cikk a következőképpen módosul:

                              a)

                              a cím helyébe a következő szöveg lép:
                              „5. cikk
                              Viszonyítási alap és ökoinnováció”;

                              b)

                              az (1) bekezdés a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

                                          „a)

                                          kijelöl egy olyan ökoinnovatív járművet, amelyet ellát az adott innovatív technológiával, illetve – adott esetben – kijelöli az innovatív technológiát mint önálló alkotóelemet;

                                          b)

                                          kijelöl egy másik járművet, amelyet nem lát el az adott innovatív technológiával, de amely minden egyéb tekintetben megegyezik az ökoinnovatív járművel, illetve – adott esetben – kijelöl egy viszonyítási alapul vett technológiát mint önálló alkotóelemet.”;

                              c)

                              a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                              „(3)   Amennyiben a kérelmező úgy ítéli meg, hogy a 8. és a 9. cikkben említett információk helytállóságát az e cikk (1) bekezdésében említettektől eltérő módon is bizonyítani tudja, az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelmében részletesen alá kell támasztania ezt a következtetését, ismertetve az azonos eredményre vezető alternatív módszert.”;

                              d)

                              a cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
                              „(4)   Amennyiben az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem a 2. cikk (4) bekezdésének b) pontjában foglaltak szerint a WLTP-re történő hivatkozással kerül benyújtásra, a viszonyítási alapul vett jármű az abba az interpolációs családba vagy kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járműcsaládba tartozó jármű, amelyik a legkedvezőtlenebb esetet képviseli az ökoinnovációs csökkentés tanúsítása céljából.
                              Az (EU) 2017/1151 rendelet XXI. melléklete 6. almelléklete 1.2.3.1. pontjának második albekezdése vagy 7. almellékletének 3.2.3.1. pontjának második albekezdése szerinti esetben a viszonyítási alapul vett jármű a H vizsgálati jármű.
                              A viszonyítási alapul vett jármű megválasztását szilárd és független statisztikai bizonyítékokkal kell alátámasztani, amelyek alapján ellenőrizhető feltételezések fogalmazhatók meg a viszonyítási alapul vett jármű alkalmasságára és reprezentativitására vonatkozóan.”

                  5.

                  A 7. cikk a következőképpen módosul:

                              a)

                              a cikk a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
                              „(1a)   Amennyiben a kérelmező gyártók vagy beszállítók csoportja, a következő feltételeknek kell teljesülniük:

                                          a)

                                          a független és tanúsított szervezet a kérelmezői csoport minden egyes tagjára vonatkozóan elvégzi a (2) bekezdés a)–e) pontjában említett ellenőrzéseket, adott esetben az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem tartalmának függvényében;

                                          b)

                                          amennyiben titoktartási okokból vagy versenyszempontok miatt szükséges, a kérelmezői csoport tagjai több ellenőrzési jelentést is csatolhatnak az ugyanazon kérelem alátámasztására szolgáló különböző adatkészletek tekintetében.”;

                              b)

                              a (2) bekezdés a következőképpen módosul:

                                          i.

                                          az első albekezdés az alábbi ca) ponttal egészül ki:

                                                      „ca)

                                                      ellenőrzi, hogy a 4. cikk (2) bekezdésének ea) pontja esetében az ott említett egyszerűsített értékelési módszer vagy előre meghatározott CO2-csökkentési értékek alkalmasak-e a 4. cikk (2) bekezdésének d) pontjában említett megfelelő járművek vonatkozásában elérhető CO2-kibocsátáscsökkentés minősítésére, és megfelelnek-e a 4. cikk (2) bekezdése f) pontjának iv. alpontjában meghatározott minimumkövetelményeknek;”

                                          ii.

                                          az utolsó albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                                          „A c) és ca) ponttal összefüggésben a független és tanúsított szervezet rendelkezésre bocsátja az ellenőrzésről készült vizsgálati jegyzőkönyveket.”;

                              c)

                              a (3) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
                              „(3)   A CO2-csökkentés 11. cikk szerinti minősítéséhez a független és tanúsított szervezet – a gyártó kérésére – jelentést készít az ugyanazon típusú, változatú, kivitelű, illetve – adott esetben – interpolációs családba tartozó járművekbe szerelt több ökoinnovációs megoldás közötti kölcsönhatásokról.”;

                              d)

                              a (4) bekezdést el kell hagyni.

                  6.

                  A 8. cikk a következőképpen módosul:

                              a)

                              az (1) bekezdés a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

                                          „a)

                                          a viszonyítási alapul vett járműnek és a működő innovatív technológiával felszerelt ökoinnovatív járműnek a 4. cikk (2) bekezdésének e) pontjában említett módszer, valamint – adott esetben – az ugyanazon cikk ea) pontjában említett egyszerűsített értékelési módszer alkalmazásával mért CO2-kibocsátása;

                                          b)

                                          a viszonyítási alapul vett járműnek és a működő innovatív technológiával felszerelt ökoinnovatív járműnek a 2. cikk (4) bekezdésének a) vagy b) pontjában említett standard vizsgálati eljárás alkalmazásával mért CO2-kibocsátása.”;

                              b)

                              a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
                              „A 2. cikk (4) bekezdésének b) pontjában foglaltakra való hivatkozással benyújtott, innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem esetén a csökkentés megállapítása céljából értékelni kell és mennyiségileg meg kell határozni a bizonytalanságot. A mennyiségileg meghatározott bizonytalanságot le kell vonni az összes csökkentés értékéből.”;

                              c)

                              a cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
                              „(3)   A 4. cikk (2) bekezdésének ea) pontja szerint javasolt előre meghatározott CO2-csökkentési értékek esetén ezeket az értékeket a (2) bekezdés szerint meghatározott összes csökkentéssel megegyező vagy annál alacsonyabb szinten kell megállapítani.”

                  7.

                  A 9. cikk a következőképpen módosul:

                              a)

                              az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                              „(1)   Az innovatív technológia alkalmazásával a 8. cikk (2) bekezdésével összhangban legalább az alábbi mértékű csökkentést kell elérni:

                                          a)

                                          1 g CO2/km a 2. cikk (4) bekezdésének a) pontja alapján benyújtott kérelem esetén;

                                          b)

                                          0,5 g CO2/km a 2. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján benyújtott kérelem esetén.”;

                              b)

                              a (2) bekezdésben a „standard vizsgálati ciklus” kifejezést a „standard vizsgálati eljárás” kifejezés váltja fel.

                  8.

                  A 10. cikk címe helyébe a következő szöveg lép:
                  „10. cikk
                  Az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem értékelése”.

                  9.

                  A 11. cikk a következőképpen módosul:

                              a)

                              a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                              „(2)   Az ökoinnováció révén elért, az innovatív technológia ökoinnovációként történő elismeréséről szóló megfelelő határozat szerint tanúsított CO2-csökkentés minősített mértékét külön meg kell határozni a típusjóváhagyási dokumentációban és a 2007/46/EK irányelv szerinti megfelelőségi nyilatkozatban, mégpedig a műszaki szolgálatok által a jóváhagyott vizsgálati módszerekkel és az említett irányelv 11. cikkének megfelelően elvégzett vizsgálatok alapján.
                              A jóváhagyó határozat követelményei alapján a 8. cikk (2) bekezdésében említett, mennyiségileg meghatározott bizonytalanságot le kell vonni a minősítendő összes csökkentés értékéből. Ha egy adott típusú, változatú, kivitelű, illetve – adott esetben – interpolációs családba tartozó gépjármű ökoinnovációs CO2-csökkentése nem éri el a 9. cikk (1) bekezdésében meghatározott vonatkozó küszöbértéket, a csökkentés nem minősíthető.
                              Abban az esetben, ha a jóváhagyó határozat a 4. cikk (2) bekezdésének ea) pontja szerint megállapított, előre meghatározott CO2-csökkentést tartalmaz, a vonatkozó előre meghatározott CO2-csökkentési érték közvetlenül megadható a típusjóváhagyási dokumentációban, amennyiben a jóváhagyó hatóság meg tudja erősíteni, hogy a jármű el van látva a jóváhagyó határozat előírásai szerinti technológiával.”;

                              b)

                              a (4) bekezdés második albekezdésében az „1 g CO2/km” szövegrészt a „0,5 g CO2/km” szövegrész váltja fel.

                  10.

                  A 12. cikk a következőképpen módosul:

                              a)

                              az (1) bekezdés a második albekezdés után az alábbi albekezdéssel egészül ki:
                              „A Bizottság továbbá minden olyan esetben értesítheti a gyártót, ha a vizsgálati módszerben vagy az innovatív technológiában eltérést vagy ellentmondást észlel, illetve ha ilyen eltérésről vagy ellentmondásról tudomást szerez ahhoz az információhoz képest, amelyet az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelem részeként kapott.”;

                              b)

                              a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                              „(3)   Az a gyártó, amelynek minősített CO2-csökkentését a továbbiakban már nem veszik számításba, a 11. cikkben rögzített eljárásnak megfelelően új minősítési kérelmet nyújthat be az érintett járművekre vonatkozóan, vagy – adott esetben – kérheti a jóváhagyó határozat 12a. cikk szerinti módosítását, amely kérelmet alá kell támasztani a vizsgálati módszer alkalmasságának és az innovatív technológia révén elért CO2-csökkentés mértékének igazolásához szükséges bizonyítékokkal.”

                  11.

                  A szöveg a következő 12a. cikkel egészül ki:
                  „12a. cikk
                  Adott innovatív technológia ökoinnovációként történő elismeréséről szóló határozat módosítása
                  (1)   A gyártók vagy beszállítók, ideértve az eredeti kérelmezőt is, kérvényt nyújthatnak be a Bizottságnak valamely meglévő jóváhagyó határozat módosítására vonatkozóan. A kérvényt az összes igazoló dokumentummal együtt elektronikus levélben vagy adathordozón is be kell nyújtani, illetve elektronikus formátumban fel kell tölteni egy, a Bizottság által kezelt szerverre. Az írásos kérvényben tételjegyzéket kell készíteni az igazolásként benyújtott dokumentumokról.
                  (2)   A módosítási kérvényhez az alábbi információkat és bizonyítékokat kell csatolni:

                              a)

                              a kérvényező elérhetőségi adatai;

                              b)

                              a módosítandó jóváhagyó határozatra való hivatkozás;

                              c)

                              a javasolt módosítások ismertetése, valamint az ismertetés összefoglalása;

                              d)

                              a módosítások szükségességét és megfelelőségét alátámasztó bizonyítékok;

                              e)

                              bizonyítékok, amelyek igazolják, hogy az innovatív technológia révén elért és a módosított vizsgálati módszer vagy – adott esetben – az új vagy módosított egyszerűsített értékelési módszer vagy előre meghatározott CO2-csökkentés alkalmazásával meghatározott kibocsátás-csökkentés megfelel a 9. cikk (1) bekezdésében meghatározott vonatkozó küszöbértéknek, a technológia idővel bekövetkező esetleges minőségromlásával is számolva;

                              f)

                              független és tanúsított szervezet által készített érvényesítési jelentés, amely igazolja a következőket:

                                          —

                                          a módosított vizsgálati módszer megfelel a 6. cikk (1) bekezdésében foglalt követelményeknek, valamint – adott esetben – a 4. cikk (2) bekezdése f) pontjának iv. alpontjában foglalt követelményeknek,

                                          —

                                          az innovatív technológia révén elért és a módosított vizsgálati módszer vagy – adott esetben – az új vagy módosított egyszerűsített értékelési módszer vagy előre meghatározott CO2-csökkentés alkalmazásával meghatározott kibocsátáscsökkentés megfelel a 9. cikk (1) bekezdésében meghatározott vonatkozó küszöbértéknek, a technológia idővel bekövetkező esetleges minőségromlásával is számolva.

                        (3)   A módosítási kérvény beérkezésekor a Bizottság közzéteszi a javasolt módosítások (2) bekezdés c) pontja szerinti összefoglaló ismertetését.
                  (4)   A Bizottság értékeli a módosítás iránti kérvényt, és a teljes kérvény kézhezvételét követő kilenc hónapon belül módosítja a jóváhagyó határozatot, amennyiben nem merül fel kifogás a javasolt módosítások megfelelőségét illetően.
                  A módosított jóváhagyó határozat szükség esetén meghatározza annak alkalmazhatóságát, valamint a CO2-csökkentés e rendelet 11. cikke szerinti minősítéséhez szükséges információkat az 1049/2001/EK rendeletben a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés jogával kapcsolatban meghatározott kivételek alkalmazásával.
                  (5)   A Bizottság kérheti a javasolt módosítások kiigazítását. Ebben az esetben a Bizottság konzultál a kérvényezővel és más érdekelt felekkel – ideértve az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelmet benyújtó eredeti kérelmezőt is – a javasolt módosításokról, és adott esetben figyelembe veszi a beérkezett észrevételeket.
                  (6)   Az értékelési időszak öt hónappal meghosszabbítható abban az esetben, ha a Bizottság az innovatív technológia és a kapcsolódó módosított vizsgálati módszer összetettsége, illetve a módosítás iránti kérvény terjedelme és tartalma miatt úgy találja, hogy a rendelkezésre álló kilenc hónapos időkereten belül nem tudja megfelelően értékelni a kérvényt.
                  A Bizottság a kérvény beérkezésétől számított 40 napon belül értesíti a kérvényezőt az értékelési időszak esetleges meghosszabbításáról.
                  (7)   A Bizottság saját kezdeményezésére bármikor módosíthatja a jóváhagyó határozatot, különösen a technológiai fejlődés figyelembevétele érdekében. A Bizottság konzultál az adott innovatív technológia ökoinnovációként való elismertetésére vonatkozó kérelmet benyújtó eredeti kérelmezővel és más érdekelt felekkel az általa fontolóra vett módosításokról, és adott esetben figyelembe veszi a beérkezett észrevételeket.”

            2. cikk
      Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

         Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
         Kelt Brüsszelben, 2018. február 21-én.

               a Bizottság részéről

               az elnök

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  HL L 145., 2011.5.31., 1. o.

         (2)  A Bizottság (EU) 2017/1151 rendelete (2017. június 1.) a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről, a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 692/2008/EK bizottsági rendelet és az 1230/2012/EU bizottsági rendelet módosításáról, valamint a 692/2008/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 175., 2017.7.7., 1. o.).

         (3)  A Bizottság 692/2008/EK rendelete (2008. július 18.) a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és végrehajtásáról (HL L 199., 2008.7.28., 1. o.).

         (4)  A Bizottság (EU) 2017/1153 végrehajtási rendelete (2017. június 2.) a szabályozási vizsgálati eljárás változását tükröző megfeleltetési paraméterek meghatározására szolgáló módszertan megállapításáról és az 1014/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 175., 2017.7.7., 679. o.).

         (5)  A Bizottság 427/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. április 25.) az 510/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a könnyű haszongépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére szolgáló innovatív technológiák jóváhagyási és minősítési eljárásának megállapításáról (HL L 125., 2014.4.26., 57. o.).


title: A Bizottság (EU) 2018/506 végrehajtási rendelete (2018. március 26.) egy elnevezésnek a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába történő bejegyzéséről („Pražská šunka” [HKT])

text:
               27.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 83/1

         A BIZOTTSÁG (EU) 2018/506 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2018. március 26.)
   egy elnevezésnek a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába történő bejegyzéséről („Pražská šunka” [HKT])
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésére és 52. cikke (3) bekezdésének b) pontjára,
   mivel:

               (1)

               Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a Cseh Köztársaságnak a „Пражка шунка” (BG), „Jamón de Praga” (ES), „Pražská šunka” (CS), „Prag Skinke” (DA), „Prager Schinken” (DE), „Praha sink” (ET), „Χοιρομέρι Πράγας” (EL), „Prague Ham” (EN), „Jambon de Prague” (FR), „Praška šunka” (HR), „Prāgas šķiņķis” (LV), „Prahos kumpis” (LT), „Prágai minőségi sonka” (HU), „Perżut ta' Praga” (MT), „Praagse Ham” (NL), „Szynka Praska” (PL), „Fiambre de Praga” (PT), „Jambon de Praga” (RO), „Pražská šunka” (SK), „Praška šunka” (SL), „Prahalainen kinkku” (FI), „Pragskinka” (SV) elnevezések hagyományos különleges termékként (HKT) történő bejegyezésére vonatkozó kérelmét közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
                   (2). A „Pražská šunka” elnevezésű sonka az alábbi három változatban létezik: csontos „Pražská šunka”, csont nélküli „Pražská šunka” és „Pražská šunka” konzerv.

               (2)

               A „Pražská šunka” elnevezés és a hozzá tartozó nyelvi változatok bejegyzésére vonatkozó kérelmet már 2012-ben közzétették (3). Ausztria, Olaszország, Németország és Szlovákia felszólalást nyújtott be. A Cseh Köztársaság és, Szlovákia kivételével, minden felszólaló között megállapodás született. A Bizottság ezt követően intézkedett afelől, hogy újból tegyék közzé a termékleírást, amelyben a Szlovákia által közölt állítások és megjegyzések részleges figyelembevétele miatt jelentős módosítások történtek.

               (3)

               A Bizottság 2016. július 18-án Szlovákiától, 2016. augusztus 16-án Szerbiától és 2016. augusztus 17-én Ausztriától kapott felszólalást.

               (4)

               A Bizottság 2016. szeptember 14-én Szlovákiától, 2016. október 12-én Szerbiától és 2016. október 19-én Ausztriától kapott indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatot.

               (5)

               Ausztria felszólalási eljárásának folytatására nem volt lehetőség. Az 1151/2012/EU rendelet 51. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság csak akkor ellenőrzi az indokolással ellátott felszólalási nyilatkozat elfogadhatóságát, ha azt a vonatkozó felszólalás benyújtásától számított két hónapon belül kapja kézhez, ám ez a feltétel Ausztria esetében nem teljesült.

               (6)

               Miután az 1151/2012/EU rendelet 51. cikkének (3) bekezdése értelmében megvizsgálta és elfogadhatónak találta Szerbia és Szlovákia indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatát, a Bizottság 2016. november 8-i levelében a Cseh Köztársaság és Szlovákia, majd 2016. december 2-i levelében a Cseh Köztársaság és Szerbia felé intézett felhívást a megállapodást célzó szükséges konzultációk lefolytatására.

               (7)

               A Cseh Köztársaság és Szerbia között megállapodás született. Abban állapodtak meg, hogy az elnevezést szerb nyelven, cirill és latin karakterekkel, azaz „Praška šunka”/„Прашка шунка” (RS) formában is oltalomban kell részesíteni, és hogy Szerbia hároméves átmeneti időszakot kap arra, hogy az oltalom alatt álló elnevezést a „Pražská šunka” termékleírásának nem megfelelő termékeken használja.

               (8)

               A Bizottság úgy véli, hogy a megállapodás tartalma sem az 1151/2012/EU rendelettel, sem az uniós joggal nem ellentétes. Az 1151/2012/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdése, amely alapján a Bizottság három vagy több évig tartó átmeneti időszakot biztosíthat az ugyanezen rendelet 13. cikkének (1) bekezdésével ellentétes, oltalom alatt álló eredetmegjelölések és oltalom alatt álló földrajzi jelzések használatára, értelemszerűen alkalmazható a hagyományos különleges termékekre (4) is. Mivel azonban e rendelet csak az Unió területén hatályos, az átmeneti időszak csak azokra a Szerbiából az Unióba behozott termékekre vonatkozhat, amelyek az oltalom alatt álló elnevezéssel kerülnének uniós forgalmazásra, bár nem felelnek meg a termékleírásnak. Uniós forgalmazásuk során azonban ezen termékeken nem szabad feltüntetni sem a „hagyományos különleges termék” kifejezést, sem a „HKT” rövidítést, sem pedig a kapcsolódó uniós logót. A szerb változatnak a bejegyzett elnevezések közé történő felvétele után a termékleírás konszolidált változatát tájékoztatás céljából közzé kell tenni.

               (9)

               Ezzel szemben a Cseh Köztársaság és Szlovákia között nem született megállapodás az előírt határidőn belül. Mindezek alapján a Bizottságnak e szükséges konzultációk eredményének figyelembevételével, az 1151/2012/EU rendelet 52. cikke (3) bekezdésének b) pontjában előírt eljárásnak megfelelően kell meghoznia a bejegyzésre vonatkozó határozatát.

               (10)

               Szlovákiának az indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatában és a Cseh Köztársasággal folytatott konzultációi során megfogalmazott fő érvei az alábbiak szerint foglalhatók össze.

               (11)

               A felszólalás első indokaként Szlovákia azzal érvel, hogy az elnevezés bejegyzése összeegyeztethetetlen lenne az 1151/2012/EU rendelet előírásaival. Szlovákia azt állítja, hogy a csont nélküli „Pražská šunka” termékleírásában szereplő előállítási módszer nem „hagyományos”, mivel azt csak 1993 óta (Csehszlovákiának a Cseh Köztársaságra és Szlovákiára való szétválása után) alkalmazzák, és még nem telt el 30 év. 1993 előtt a „Pražská šunka” előállítása a csehszlovák állami szabványok (ČSN) szerint történt, ezek rögzítették a húskészítményekre Csehszlovákiában érvényes közös gyártási, ellátási, csomagolási, szállítási, tárolási és vizsgálati szabályokat, amelyek Csehszlovákia egész területén alkalmazandók voltak és nem engedték meg a csont nélküli „Pražská šunka” HKT termékleírásában szereplő előállítási módszert. Az 1151/2012/EU rendelet 18. cikke szerint azok az elnevezések jogosultak hagyományos különleges termékként való bejegyzésre, amelyeknél az adott termék hagyományos előállítási módszerrel, vagy a hagyományosan használt nyersanyagokból vagy összetevőkből készül, miközben ugyanezen rendelet 3. cikkének (3) bekezdése szerint a „hagyományos” fogalommeghatározás a legalább 30 éve bizonyítottan jelen lévő terméket jelenti. A fentiek alapján a csont nélküli „Pražská šunka” HKT előállítási módja nem felelhet meg az 1151/2012/EU rendelet 18. cikke szerinti hagyományos módszernek.

               (12)

               Szlovákia azt állítja továbbá, hogy nem teljesül az 1151/2012/EU rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében meghatározott „különleges tulajdonság” követelménye.

               (13)

               A felszólalás második indokaként Szlovákia azt állítja, hogy a „Pražská šunka” terméknév köznevesült elnevezésnek tekintendő, azaz a termék általánosan elterjedt elnevezésévé vált az Unióban. Ezt bizonyítja az elnevezés bejegyzése ellen benyújtott felszólalások száma is: a köznevesült elnevezés bizonyítéka, hogy ugyanannak vagy egy hasonló terméknek a forgalmazása számos országban ugyanazon a néven történik.

               (14)

               A szlovák felszólalás harmadik indoka szerint a bejegyzésre javasolt elnevezést jogszerűen, elismerten és gazdaságilag jelentős módon hasonló mezőgazdasági termékekre vagy élelmiszerekre használják Szlovákiában. A szlovák fogyasztók körében a „Pražská šunka” poliamid burkolatú, hőkezelt termékként ismert. A javaslatban ismertetett csont nélküli „Pražská šunka” ismeretlen a szlovák fogyasztók számára. A Szlovák Köztársaságban működő egyéni termelők által adott tájékoztatás szerint jelenleg évente legalább 1 208 tonna „Pražská šunka” készül. A termék kiigazítása vagy átnevezése főként azért okozna jelentős bevételkiesést a szlovák termelőknek, mert típustól és minőségi kategóriától függően 45 és 92 % közötti meredek áremelkedést vonna maga után. A „Pražská šunka” HKT termékleírása mindhárom termékváltozatnál előírja, hogy a hús tiszta izomfehérje-tartalma legalább 16 tömegszázalék legyen, miközben ez az arány Szlovákiában alacsonyabb is lehet. A szlovák jogszabályok értelmében a „Pražská šunka” három különböző sonkakategóriában forgalmazható, a tiszta izomfehérje-tartalom legkisebb tömegszázalékának különböző értékei alapján: különleges sonka (16 %), válogatott sonka (13 %) és normál sonka (10 %). Ennek megfelelően a válogatott és a normál sonkát Szlovákiában nem lehetne tovább forgalmazni a bejegyzett elnevezéssel. Az áremelkedésen kívül a csont nélküli „Pražská šunka” készítéséhez használt formák beszerzési költsége is hozzájárulna a bevételkieséshez, mivel ezt a technológiát nem használják Szlovákiában a „Pražská šunka” készítéséhez (poliamid burkolatot használnak). Ezek beszerzése egységenként 70 euro költséggel járna körülbelül 5 kg sonkánál, vagyis 14 000 eurót jelentene egy tonna készterméknél. A „Pražská šunka” formázásához a poliamid burkolat helyett előírt fólia alkalmazása a fólia beszerzése és a kézi munkaigény miatt szintén növelné a beszerzési költségeket, késztermék tonnánként összesen legalább 50 euróval.

               (15)

               Emellett a „Pražská šunka” termékhez három szlovák termelő birtokol védjegyeket, amelyek használata így veszélybe kerülne.

               (16)

               A fenti érveken túlmenően Szlovákia azt javasolta, hogy amennyiben az előterjesztett állítások ellenére a Bizottság mégis az elnevezés bejegyzése mellett dönt, úgy az 1151/2012/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdése értelmében a „Pražská šunka” elnevezést „a Cseh Köztársaság hagyományai szerint készült” állítás kísérje. Egy másik megoldás lehet az elnevezés módosítása „Hagyományos Pražská šunka” elnevezésre.

               (17)

               A Bizottság értékelte a Szlovákia indokolással ellátott felszólalási nyilatkozataiban az 1151/2012/EU rendelet rendelkezéseivel összefüggésben előadott érveket, figyelembe véve a kérelmező és a felszólalók között lezajlott szükséges konzultációk eredményeit, és arra a következtetésre jutott, hogy a „Pražská šunka” elnevezést be kell jegyezni.

               (18)

               Az első felszólalási indok tekintetében a Cseh Köztársaság azt a pontosítást tette, hogy a „Pražská šunka” 1993 előtt nem tartozott a csehszlovák állami szabványok (ČSN) hatálya alá. Csehszlovákia azon részén, amely a mai Cseh Köztársaság területének felel meg, a „Pražská šunka” előállítása a „Masný průmysl” (húsipari konszern) cseh ágazata által kibocsátott „műszaki–gazdasági szabvány” szerint történt. Az 1970-es évek végén a féltartós (pasztőrözött) csont nélküli „Pražská šunka” előállítása Csehszlovákia több egykori, a mai Cseh Köztársaság területén működő üzemében alapvetően a csont nélküli „Pražská šunka” HKT termékleírásában foglaltak betartásával történt: pasztőrözés, ovális alakú formák használata, füstölés, zsírszalonnából vagy zsírszalonnából és bőrből kialakított dekoratív réteg.

               (19)

               Emellett más országokban, így Ausztriában és Németországban is évtizedek óta folyik ugyanezen termék, vagyis a féltartós csont nélküli „Pražská šunka” előállítása. A fentiek alapján megállapítható, hogy a csont nélküli „Pražská šunka” és annak előállítási módja megfelel a több mint 30 éve létező hagyományos módszernek.

               (20)

               Nem írja elő követelmény egy termék sajátos jellegét ahhoz, hogy elnevezése bejegyezhető legyen a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába. A 19. cikk (1) bekezdésének b) pontja a leírás egyik elemeként említi a „sajátos jelleget”, és a termék sajátos jellege kielégítő módon le van írva a termékleírásban foglalt mindhárom termékváltozatot illetően.

               (21)

               A második felszólalási indok tekintetében nem megalapozott az a következtetés, hogy az elnevezés köznevesült. Szlovákia semmilyen okfejtéssel nem támasztotta alá ezt a következtetést. Az a tény, hogy az adott terméket Európa több országában is gyártják, önmagában nem alapozhat meg egy elnevezés köznevesülésére vonatkozó következtetést. Mindenesetre a köznevesülés, mint olyan, nem lehet alapja a hagyományos különleges termékek elleni felszólalásnak. A hagyományos különleges termékek bárhol gyárthatók, ha megfelelnek a termékleírásnak.

               (22)

               A szlovák felszólalás harmadik indokaként Szlovákia azt állítja, hogy az elnevezést jogszerűen, elismerten és gazdaságilag jelentős módon hasonló mezőgazdasági termékekre vagy élelmiszerekre használják Szlovákiában. A Bizottság elismeri ezeket a körülményeket. Véleménye szerint azonban annak oka, hogy a Szlovákiában előállított termék miért nem felelhet meg a „Pražská šunka” HKT termékleírásának alapvetően abban a körülményben keresendő, hogy egyrészt Szlovákia megváltoztatta a termék receptjét és kiszerelését Csehszlovákia Cseh Köztársaságra és Szlovák Köztársaságra való kettéválása, azaz 1993. január 1. után. A szlovák hatóságoktól kapott tájékoztatás szerint a 1) különleges sonka, 2) válogatott sonka és 3) normál sonka három kategóriáját (a tiszta izomfehérje-tartalom legkisebb – 16, 13 és 10 – tömegszázaléka alapján) létrehozó rendeletet 2005. augusztus 18-án fogadta el a szlovák mezőgazdasági minisztérium és a szlovák egészségügyi minisztérium. Ezt megelőzően a tiszta izomfehérje-tartalom legkisebb értéke 18 tömegszázalék volt. A Szlovákiában minimum 18 tömegszázalék tiszta izomfehérje-tartalommal előállított „Pražská šunka” 100 %-a megfelelt volna a „Pražská šunka” HKT követelményeinek. A szlovák hatóságok arról is beszámoltak, hogy ezzel egyidejűleg a termék kiszerelésében is változás történt azzal, hogy a forma használatát és a hőkezelést teljes mértékben felváltotta a termék poliamid burkolatba való betöltése. Szlovákia ugyan jelzi, hogy a kettéválás után a Cseh Köztársaságban is átalakult a „Pražská šunka” előállítása, mégis egyértelműnek látszik azonban, hogy az előállítási módszer Szlovákiában változott meg alapvető és jelentős módon. Másrészt, a 2010-ben közzétett kezdeti termékleíráshoz képest a Cseh Köztársaság lényegesen finomította a termékleírás követelményeit azzal a céllal, hogy abban a lehető legtöbb előállítási módszer szerepeljen, és ily módon egy elterjedt és közös HKT kerüljön bejegyzésre. Ennek megfelelően a két felszólalási eljárás során Szlovákia kivételével minden elfogadott felszólalóval sikerült megállapodásra jutni. Harmadrészt, a „Pražská šunka” HKT termékleírása szerinti előállítás költségeinek kiszámításakor figyelmen kívül hagyták azt a tényt, hogy a fémformák ismételt felhasználása hosszú időn át lehetséges. Negyedrészt, különösen, az alternatívák elérhetősége miatt nem kötelező a formák használata. Helyettük műanyag fóliák is alkalmazhatók. Ráadásul a fólia beszerzése és a kézi munkaigény miatt a késztermék tonnánként felmerülő 50 euro sem tűnik aránytalanul nagy költségnek.

               (23)

               Emellett, az 1151/2012/EU rendelet 43. cikkével, valamint az oltalom alatt álló eredetmegjelölésekre és az oltalom alatt álló földrajzi jelzésekre értelemszerűen alkalmazandó rendelkezésekkel összhangban, azok a védjegyek, amelyeket az oltalom bejegyzésére irányuló kérelemnek a Bizottsághoz való benyújtását megelőzően az Unió területén jóhiszeműen jelentettek be lajstromozásra, vagy lajstromoztak, vagy amelyeknek az Unió területén belüli oltalma – feltéve, hogy a vonatkozó jogszabályok biztosítják ezt a lehetőséget – jóhiszemű használat révén keletkezett, az elnevezés bejegyzése ellenére az érintett termék tekintetében tovább használhatók, illetve oltalmuk megújítható. Az ilyen bejegyzés nem érinti azon védjegyeket, amelyeket a „Pražská šunka” hagyományos különleges termékként való bejegyzésére irányuló kérelemnek a Bizottsághoz való benyújtását megelőzően jóhiszeműen jelentettek be lajstromozásra, vagy lajstromoztak, vagy amelyek oltalma – feltéve, hogy a vonatkozó uniós vagy szlovák jogszabályok biztosítják ezt a lehetőséget – jóhiszemű használat révén keletkezett.

               (24)

               A fentiek alapján tehát nem jelentenek elegendő indokot a cseh bejegyzési kérelem elutasításához azok a szlovák felszólalás szerinti körülmények, amelyek az elnevezés Szlovákia területén, illetve védjegyekben való jogszerű, elismert és gazdaságilag jelentős használatára vonatkoznak. A Szlovákia által tett további javaslatokat illetően a Bizottság a fent ismertetett okok alapján úgy véli, hogy nem helyénvaló előírni, hogy a „Pražská šunka” HKT bejegyzett elnevezését „a Cseh Köztársaság hagyományai szerint készült” állítás kísérje annak érdekében, hogy forgalmazható legyen a szlovák hagyomány szerinti, de a „Pražská šunka” HKT termékleírását nem teljesítő szlovák „Pražská šunka”. Szlovákia ténylegesen nem bizonyította a „Pražská šunka” elnevezésű termék előállítására vonatkozó alternatív „szlovák hagyomány” létezését. Ezen túlmenően, a lefolytatott két felszólalási eljárás után, a bejegyzett elnevezésre vonatkozó termékleírás egy egyedi „cseh hagyomány” helyett már leginkább egy több uniós tagállamhoz és harmadik országhoz tartozó közös hagyományt testesít meg.

               (25)

               A „Hagyományos Pražská šunka” elnevezésre való módosítás javaslata azzal járna, hogy az eljárást teljesen meg kellene ismételni, ez pedig a jogos elvárások védelme szempontjából aránytalan megoldást jelentene.

               (26)

               Mindenesetre a hagyományos különleges termékek védelmének rendszerét az ilyen elnevezéseket korábban is jogszerűen használó gyártók és működtetők igényeihez kell igazítani. Az 1151/2012/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdése alapján, amely értelemszerűen alkalmazandó a hagyományos különleges termékekre is, a termékleírásnak való fokozatos megfeleltetés érdekében egy ötéves átmeneti időszak során akkor is engedélyezni kell a „Pražská šunka” elnevezés használatát, ha a termék nem felel meg a termékleírásnak, továbbá engedélyezni kell, hogy a gyártók az öt év leteltével a termékleírásnak nem megfelelő termékeiket a készletek kimerüléséig kereskedelmi forgalomba hozhassák. Forgalmazásuk során azonban ezen termékeken nem szabad sem a „hagyományos különleges termék” kifejezést, sem a „HKT” rövidítést, sem a kapcsolódó uniós logót feltüntetni.

               (27)

               A fentiek alapján a „Пражка шунка” (BG), „Jamón de Praga” (ES), „Pražská šunka” (CS/SK), „Prag Skinke” (DA), „Prager Schinken” (DE), „Praha sink” (ET), „Χοιρομέρι Πράγας” (EL), „Prague Ham” (EN), „Jambon de Prague” (FR), „Praška šunka” (HR/SL/RS), „Prāgas šķiņķis” (LV), „Prahos kumpis” (LT), „Prágai minőségi sonka” (HU), „Perżut ta' Praga” (MT), „Praagse Ham” (NL), „Szynka Praska” (PL), „Fiambre de Praga” (PT), „Jambon de Praga” (RO), „Prahalainen kinkku” (FI), „Pragskinka” (SV), „Прашка шунка” (RS) elnevezéseket a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába be kell jegyezni.

               (28)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági termékek minőségpolitikájával foglalkozó bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A „Пражка шунка” (BG), „Jamón de Praga” (ES), „Pražská šunka” (CS/SK), „Prag Skinke” (DA), „Prager Schinken” (DE), „Praha sink” (ET), „Χοιρομέρι Πράγας” (EL), „Prague Ham” (EN), „Jambon de Prague” (FR), „Praška šunka” (HR/SL/RS), „Prāgas šķiņķis” (LV), „Prahos kumpis” (LT), „Prágai minőségi sonka” (HU), „Perżut ta' Praga” (MT), „Praagse Ham” (NL), „Szynka Praska” (PL), „Fiambre de Praga” (PT), „Jambon de Praga” (RO), „Prahalainen kinkku” (FI), „Pragskinka” (SV), „Прашка шунка” (RS) elnevezések hagyományos különleges termékként bejegyzésre kerülnek.
   Az első bekezdésben említett elnevezések, a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) XI. melléklete szerinti 1.2. osztályba – Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.) – tartozó terméket jelölnek.
   2. cikk
   A termékleírás konszolidált változatát e rendelet melléklete tartalmazza.
   3. cikk
   A bejegyzett elnevezések e rendelet hatálybalépése után öt évig használhatók az Unió területén forgalmazott és a „Pražská šunka” HKT termékleírásnak meg nem felelő termékek megjelölésére. A termékleírásnak nem megfelelő termékeknél való használatuk esetén az elnevezéseket nem követheti sem a „hagyományos különleges termék” kifejezés, sem a „HKT” rövidítés, sem a kapcsolódó uniós logó.
   Az ötéves időszakot követően a bejegyzett elnevezést viselő – az említett időszak vége előtt készült és a 2. cikkben említett termékleírásnak meg nem felelő – termékek forgalmazása csak az Európai Unió területén, az ötéves időszak utolsó napján meglévő készletek kimerüléséig engedélyezett.
   4. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2018. március 26-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

      (2)  HL C 180., 2016.5.19., 5. o.

      (3)  HL C 283., 2012.9.19., 11. o.

      (4)  A Bizottság (EU) 2016/304 végrehajtási rendelete (2016. március 2.) egy elnevezésnek a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába történő bejegyzéséről (Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno [HKT]) (HL L 58., 2016.3.4., 28. o.).

      (5)  A Bizottság 668/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 13.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

      MELLÉKLET

         A HAGYOMÁNYOS KÜLÖNLEGES TERMÉK TERMÉKLEÍRÁSA

         „PRAŽSKÁ ŠUNKA”

      EU-szám: CZ-TSG-0007-0061-2010.10.21.
      CSEH KÖZTÁRSASÁG
      1.   BEJEGYZENDŐ ELNEVEZÉS
      „Пражка шунка” (BG), „Jamón de Praga” (ES), „Pražská šunka” (CS/SK), „Prag Skinke” (DA), „Prager Schinken” (DE), „Praha sink” (ET), „Χοιρομέρι Πράγας” (EL), „Prague Ham” (EN), „Jambon de Prague” (FR), „Praška šunka” (HR/SL/RS), „Prāgas šķiņķis” (LV), „Prahos kumpis” (LT), „Prágai minőségi sonka” (HU), „Perżut ta' Praga” (MT), „Praagse Ham” (NL), „Szynka Praska” (PL), „Fiambre de Praga” (PT), „Jambon de Praga” (RO), „Prahalainen kinkku” (FI), „Pragskinka” (SV), „Прашка шунка” (RS)
      2.   A TERMÉK TÍPUSA
      1.2. osztály: Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)
      3.   A BEJEGYZÉS INDOKOLÁSA
      3.1.   A termék

                  ☒ az adott termékre vagy élelmiszerre jellemző hagyományos előállítási vagy feldolgozási módszerrel vagy hagyományos összetétellel készül;

                  ☐ a hagyományosan használt nyersanyagokból vagy összetevőkből készül.

            A „Pražská šunka” közvetlen fogyasztásra szánt hagyományos hústermék, amelyet már hosszú idő óta a következő formákban állítanak elő:

                  —

                  csontos „Pražská šunka”,

                  —

                  csont nélküli „Pražská šunka”,

                  —

                  „Pražská šunka” konzerv.

            3.2.   Az elnevezés

                  ☒ az adott termék leírására hagyományosan használt elnevezés;

                  ☐ jelzi a termék hagyományos jellegét vagy sajátosságát.

            A „Pražská šunka” hagyományos elnevezés nem fejezi ki a termék különleges jellegét, és a termék különleges jellegét sem kapcsolja annak eredetéhez vagy földrajzi származásához, hanem önmagában különleges, mivel azt a fogyasztók nemzetközi szinten összekapcsolják egy karakteres formájú és ízű híres hústermékkel.
      4.   LEÍRÁS
      4.1.   Az 1. pontban szereplő elnevezést viselő termék leírása, beleértve főbb fizikai, kémiai, mikrobiológiai és érzékszervi jellemzőit, alátámasztva a termék sajátos jellegét (e rendelet 7. cikkének (2) bekezdése)

      4.1.1.   Csontos „Pražská šunka”

      A csontos „Pražská šunka” elsősorban az alapanyag kiválasztásában és feldolgozásában különbözik a többi csontos sonkától. A csontos „Pražská šunka” másik jellegzetessége a sertéscomb (sonka) és a páclé aránya az előállítás során, amely lehetővé teszi, hogy a késztermék tiszta izomfehérje-tartalma a legkiválóbb minőségű sonkákénak feleljen meg. Emellett a feldolgozási folyamat magában foglalja a hőkezelést és a füstölést, amely révén a csontos „Pražská šunka” szintén különbözik a többi hagyományos szárított csontos sonkától.
      Fizikai jellemzők:

                  —

                  A termék maximális össztömege 10 kg.

                  —

                  A sertéscomb eredeti formáját megtartják a prágai stílusú vágást alkalmazva (a dagadót és a keresztcsontot a farokkal és a medencecsonttal elválasztják a csontos sonkától, amely a térdet tartalmazza, de a csülköt nem, és a zsírszalonnás részt a karajtól lekerekítik).

            Kémiai tulajdonságok (a paramétereket a csontok termékről való eltávolítását követően kielemzett minták alapján határozták meg):

                  —

                  Tiszta izomfehérje-tartalom (a kötőszöveti és növényi fehérjék kivételével): min. 16 tömegszázalék. A termék zsírszalonnából és bőrből álló felszínét nem homogenizálják az elemzett mintába.

                  —

                  Sótartalom: max. 3 tömegszázalék.

                  —

                  Zsírtartalom: max. 15 tömegszázalék. A termék felszínét homogenizálják az elemzett mintába.

            Érzékszervi jellemzők:

                  —

                  A felület megjelenése és színe: a sonka bőrrel fedett oldala aranybarna. A sonka felületének egyéb részeit nem fedi bőr, azokat világosabb, a sárgástól az aranybarna színűig terjedő zsírszalonna fedi; a sonka húsos része az aranybarnától a sötétbarna színig terjed.

                  —

                  A vágási felület megjelenése és színe: szeletelés után a hús színe húsrózsaszín.

                  —

                  Íz és illat: a főtt és füstölt sonkára jellemző, megfelelően sós ízű.

                  —

                  Állag: szilárd és tömör. A vékonyra szelt szeletek harapásra omlósak.

            4.1.2.   Csont nélküli „Pražská šunka”

      A csont nélküli „Pražská šunka” a kategóriába tartozó többi hústerméktől különösen az előállítás módjában különbözik, amely során a kiváló minőségű sonkát a hőkezelést követően füstölt, csont nélküli sertéscombból vagy a sertéscomb különböző részeiből állítják elő. A termék másik kiemelkedő jellegzetessége a dekoratív felület, amelyet egy vékony réteg zsírszalonnából, illetve zsírszalonnából és bőrből alakítanak ki. Egy másik megkülönböztető jellegzetesség a késztermék tojásdad, esetenként ovális alakja.
      Fizikai jellemzők:

                  —

                  A termék jellegzetesen tojásdad vagy ovális alakú.

                  —

                  A kiváló minőségű sonkát egész csont nélküli, bőrös vagy bőr nélküli zsírszalonnával fedett sertéscombból, vagy megtisztított sertéscombból és sózott, bőrös vagy bőr nélküli zsírszalonnaszeletekből, vagy bőrös vagy bőr nélküli zsírszalonnával fedett megtisztított sertéscombból állítják elő; Kémiai tulajdonságok:

            Kémiai jellemzők:

                  —

                  Tiszta izomfehérje-tartalom, só- és zsírtartalom: lásd a csontos „Pražská šunka” kémiai tulajdonságait.

            Érzékszervi jellemzők:

                  —

                  A felület megjelenése és színe: a sonka zsírszalonnával és bőrrel fedett oldala aranybarna. Ha a felületet bőr nélkül csak zsírszalonna borítja, a felület sárgás-aranybarna árnyalatú.

                  —

                  A vágási felület megjelenése és színe, íz és illat, állag: lásd a csontos „Pražská šunka” érzékszervi jellemzőit:

            4.1.3.   „Pražská šunka” konzerv

      A „Pražská šunka” konzerv a kategóriába tartozó többi hústerméktől különösen a felhasznált alapanyagokban különbözik, ugyanis kiváló minőségű, megtisztított, egész vagy durvára darált sertéscombból készítik. A termék további jellegzetessége a sonka és a csomagolás között jelenlévő vékony aszpik réteg. A „Pražská šunka” konzervet a jellegzetes lapos ovális alakú csomagolás különbözteti meg a többi konzerv hústerméktől.
      Fizikai jellemzők:

                  —

                  A termék jellegzetesen lapos tojásdad formájú, méretei a csomagolás által adottak, amely biztosítja, hogy a késztermék súlya kb. 0,454 kg.

                  —

                  A becsomagolás során a nyersanyagok hústartalma legalább 87 %.

            Kémiai jellemzők:

                  —

                  Tiszta izomfehérje-tartalom (a kötőszöveti és növényi fehérjék kivételével): min. 16 tömegszázalék. A termék aszpikos felszínét nem homogenizálják az elemzett mintába.

                  —

                  Sótartalom: max. 3 tömegszázalék.

                  —

                  Zsírtartalom: max. 4 tömegszázalék. A termék aszpikos felszínét homogenizálják az elemzett mintába.

                  —

                  Aszpiktartalom: max. 36 tömegszázalék.

            Érzékszervi jellemzők:

                  —

                  A termék hermetikusan zárt csomagolásban van és kereskedelmi szempontból megőrzi sterilitását. A csomagolóanyag és a termék között egy sima aranysárga aszpikréteg található.

                  —

                  A vágási felület megjelenése és színe: a sonka színe húsrózsaszín. Az apró és elkülönülő, aszpikkal töltött lyukak megengedettek.

                  —

                  Íz és illat: a főtt sonkára jellemző, megfelelően sós íz.

                  —

                  Állag: szilárd és tömör.

            4.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezést viselő termék termelők által betartandó előállítási módjának leírása, beleértve adott esetben a felhasznált nyersanyagok vagy az összetevők jellegét és tulajdonságait, valamint a termék elkészítésének módját (e rendelet 7. cikkének (2) bekezdése)

      4.2.1.   Csontos „Pražská šunka”

      Az egész sertéscombot prágai stílusú vágással dolgozzák fel (a dagadót és a keresztcsontot a farokkal és a medencecsonttal elválasztják a csontos sonkától, amely a térdet tartalmazza, de a csülköt nem, és a zsírszalonnás részt a karajtól lekerekítik) és a csontos „Pražská šunka” előállítására az alábbiakban felsorolt hozzávalókból páclét készítenek.
      Sertéscomb … 100,0 kg
      Páclé (max. 20,0 kg):

                  —

                  Víz … max. 17,0 kg

                  —

                  Nitrites vagy nitrátos pácsókeverék … max. 2,6 kg

                  —

                  Cukrok … 0–1,2 kg

                  —

                  Stabilizátorok … 0–0,5 kg

                  —

                  Fűszerkivonat vagy olaj … 0–0,3 kg

                  —

                  Antioxidánsok … 0–0,1 kg

            A sertéscombokat bepermetezik az előírt összetételű páclével. Ezután a sertéscombokat a páclében pihentetik vagy a páclével bedörzsölhetik. Ezt követi a hőkezelés, ami pasztőrözési hatással jár. A hőkezelést követően a jellegzetes íz, aroma és szín elérése érdekében a termékeket füstölőben szárítják és felületüket füstölik, majd lehűtik és tárolják.
      Alternatívaként, ha a sertéscombokat a pihentetést vagy bedörzsölést megelőzően nem a páclé befecskendezésével sózzák be, a hűtött combokat besózhatják és felületüket egy kevés cukrot tartalmazó nitrátos pácsókeverékkel való alapos bedörzsöléssel feldolgozhatják. Ezt követően a sertéscombokat bőrrel lefelé az enyhén megsózott érlelő edényekbe helyezik. Az átfőzött és kihűtött, ismételten kis cukrot tartalmazó nitrátos páclével ezt követően a sertéscombokat megint megöntözik. A sonkákra súlyt helyeznek, hogy teljesen elmerüljenek a páclében, majd azokat – a folyamatos érzékszervi minőségellenőrzések eredményeinek fényében – megfelelő idő elteltével megfordítják, hogy az alsó részek felülre, a felső részek pedig alulra kerüljenek. Az alapos besózást követően a sertéscombokat néhány órára langyos vízbe helyezik, majd lecsöpögtetik. A sonkákat a jellegzetes íz, aroma és szín elérése érdekében először a füstölőben szárítják, majd a felületüket füstölik. Ezt követi a hőkezelés, ami pasztőrözési hatással jár, majd a hűtés és a tárolás.
      A két alternatív módszer közül bármelyik alkalmazására kerül sor, a végső előállítási szakaszt a felület megsütésével és a bőr különféle dekoratív technikák révén történő feldolgozásával is el lehet végezni.
      4.2.2.   Csont nélküli „Pražská šunka”

      A csont nélküli „Pražská šunka” sertéscombot a 4.1.2. pontban leírtaknak megfelelően elkészített egész, csont nélküli sertéscombok vagy a sertéscombok különálló részei, valamint olyan páclé felhasználásával állítják elő, amely az összetétele és a nyersanyagok hústartalmának maximálisan megengedhető aránya tekintetében megegyezik a csontos „Pražská šunka” előállítása során használt páclé összetételével és arányával.
      A csont nélküli sertéscombokat vagy a sertéscomb részeit bepermetezik az előírt összetételű páclével és/vagy a páclével bedörzsölhetik. A bőrös vagy bőr nélküli sózott zsírszalonnaszeleteket külön bedörzsölik, amennyiben azokat a termék dekoratív felszínének kialakítására használják. Miután a nyersanyagokat besózták és bedörzsölték, azt ovális vagy tojásdad alakú formákba töltik olyan módon, hogy a bőrös vagy bőr nélküli zsírszalonna minden alkalommal a termék dekoratív felületét képezze. Ha a bőrös vagy bőr nélküli zsírszalonnát használják a termék dekoratív felületének kialakítására, a formákat először a bedörzsölt zsírszalonnaszeletekkel bélelik ki és csak ezt követően töltik meg a megtisztított sertéscombbal. Ezt követi a formákban történő hőkezelés, ami pasztőrözési hatással jár. A hőkezelést követően a jellegzetes íz, aroma és szín elérése érdekében a termékeket eltávolítják a formákból, füstölik, majd lehűtik és becsomagolják.
      A végső előállítási szakaszt a felület megsütésével és a bőr különféle dekoratív technikák révén történő feldolgozásával is el lehet végezni.
      Az egész csont nélküli, bőrös vagy bőr nélküli zsírszalonnával fedett sertéscomb és adott esetben bőrös vagy bőr nélküli zsírszalonnával fedett megtisztított sertéscomb használatával előállított termékeket a hőkezelést megelőzően az előírt formájúvá lehet alakítani a hőkezelést követően eltávolítandó fólia segítségével. Ebben az esetben nem szükséges formákat használni.
      4.2.3.   „Pražská šunka” konzerv

      A „Pražská šunka” konzerv előállítására megtisztított sertéscombot (egészben vagy durvára felszeletelve), zselatint (por formájában) és az alábbi hozzávalókból elkészített páclét használják.
      Megtisztított sertéscomb … 100,0 kg
      Zselatin por formában: … 4,0 kg
      Páclé (max. 14,3 kg):

                  —

                  Víz … max. 11,0 kg

                  —

                  Nitrites pácsókeverék … max. 2,8 kg

                  —

                  Cukrok … 0–0,5 kg

            A lapos, ovális alakú csomagolás sterilizálásra alkalmas és a késztermék töltősúlyát (kb. 0,454 kg) biztosító anyagból készül.
      A sertéscombot egészben vagy durvára darálva páclével bedörzsölik. A húst a pácolás után vákuumcsomagolásba helyezik oly módon, hogy annak alján megfelelő mennyiségű zselatinpor legyen. A csomag vákuumos lezárása után a terméket 5 °C-on pihentetik 12 órán át. Ezt követi a sterilizáció, amely során a termék minden részében legalább 121 °C-nak megfelelő hőhatást kell elérni 10 percen át. A hőkezelés után a termékeket lehűtik, majd száraz állapotban 0–25 °C hőmérsékleten, 85 %-os relatív páratartalom mellett tárolják. A termék eltarthatósága legalább három év.
      4.3.   A termék hagyományos jellegét alátámasztó főbb tényezők leírása (e rendelet 7. cikkének (2) bekezdése)

      4.3.1.   Csontos „Pražská šunka”

      A „Pražská šunka” megjelölést már az 1860-as évektől használják a Csehországból, konkrétan Prágából származó egyik legismertebb élelmiszeripari termékre. A történelmi források a „Pražská šunka” elnevezésű terméket a sonka gyártását elkezdő František Zvěřina nevéhez kötik. František Zvěřinától az ismert prágai füstölthústermék-készítő, Jozef Jeřábenk vette át a gyártást. A termék egyéb gyártói közé tartozott Dlouhý, Malý, Cibulka és más prágai füstölthústermék-készítők. Prága példáját követve más nagyvárosokban is megkezdték a „Pražská šunka” készítését. A terméket Brnóban egy Jebavý, Hradec Královéban egy Hutla, Pardubicén pedig egy Sochor nevű füstölthústermék-készítő gyártotta, akikhez a 19. század végéig sok más füstölthústermék-készítő is csatlakozott. Képletesen fogalmazva elmondható, hogy a Zvěřina mester által készített „Pražská šunka” volt minden más sonka őse. A „Pražská šunka” ipari előállítását Antonín Chmel kezdte meg, aki 1879-ben alapította meg prágai U Zvonařky üzemét. Legfontosabb terméke, a „Pražská šunka” mellett a füstölt hústermékek széles választékát gyártotta, amelyek hamarosan hírnevet szereztek nemcsak Prágában, hanem más városokban, különösen a fürdővárosokban, majd végül egyes európai országokban is. Kereskedelmileg legsikeresebb terméke azonban a „Pražská šunka” volt, amely a tengeren túli piacokra is eljutott. A második világháború után államosították a céget, ezt követően pedig fokozatosan több más prágai gyártóüzemmel olvadt össze. Ebben az időszakban születtek a „Pražská šunka” további változatai, mint például a féltartós, illetve a konzerv sonka, amelyet a sertéscomb izmos részéből állítottak elő. 1977-ben az U Zvonářky üzemet a písnicei Masokombinát Praha jih (Dél-prágai Húsüzem) vette át valamennyi alkalmazottal és berendezéssel együtt. Az új pácolási technológiák megjelenésekor bevezették a „Pražská šunka” előállítása során a sonkaalapanyagok páclével való permetezését, amelyet esetleg bedörzsölés is követett. Az 1989 utáni privatizációs időszakban a písnicei húsüzem megszűnt, de a csontos „Pražská šunka” gyártása számos más gyártóüzemben folytatódott Csehországban.
      A „Pražská šunka” előállításának alapját eredetileg a válogatott alapanyagok használata és a pácolás képezte. A kis súlyú sertések combját használták alapanyagként, a jelenlegi recept ezért is korlátozza a súlyt legfeljebb 10 kilogrammra. A nemzedékről nemzedékre szálló gyártási folyamat másik megkülönböztető jellegzetességét a sertéscomb úgynevezett prágai vágással történő feldolgozása jelenti. A hűtött sertéscombok pácolásához a hús, különösen pedig a bőr felületét alaposan bedörzsölték egy kevés cukrot is tartalmazó nitrátos pácsókeverékkel. Az érlelő edényekbe, amelyek alját enyhén besózták, a sertéscombokat bőrrel lefelé helyezték bele. Az átfőzött és fagyasztott, ismételten kis cukrot tartalmazó nitrátos páclével a sonkákat megöntözték, majd súlyt helyeztek rájuk. Ezt követően a sonkákat megfordították, hogy az alsó részek felülre, a felső részek pedig alulra kerüljenek. Ezután a sonkákat ismét lesúlyozták. Az érzékszervi minőségellenőrzést követően a sonkákat néhány órára langyos vízbe helyezték, majd lecsöpögtették. Ezután következett az utolsó lépés, azaz a medencecsont eltávolítása, a bőr lekaparása és a lábszár bekötözése, hogy a főzés során annak formája ne sérüljön. A sonkákat mindig felmelegített füstölőben aggatták fel. A füstölés két szakaszban történt: először nyílt tűz feletti szárítás, majd nedves keményfa fűrészpor segítségével történő aromatizálás és színezés. A sonkákat általában lassan, 8–12 órán át füstölték. A sonkákat ezután forró vízben leforrázták, majd főzték. Végül a sonkákat hideg vízben áztatva hűtötték le.
      4.3.2.   Csont nélküli „Pražská šunka”

      A második világháború előtt megjelentek az eredeti csontos „Pražská šunka” alternatív elkészítési módjai. Ezekhez először a sertéscomb izmos részéből előállított, pasztörizált, csont nélküli „Pražská šunka” szolgált alapul. Ezt Antonin Chmel a prágai U Zvonařky üzemben, és Josef Beránek vállalatának üzemében, a Beránkové podniky-ben állította elő. A „Pražská šunka” ilyen fajtáinak elkészítéséhez frissen hűtött kicsontozott sertéscombot használtak fel, azok egyes részeit feldolgozták, színük alapján osztályozták, és a nyersanyagot mechanikusan és időszakosan nátrium-klorid, valamint a szükséges mennyiségű, részben a páclében feloldott nátrium-nitrit és cukor hozzáadásával dolgozták fel. Ezt követte a pasztörizálás és a hűtés. A második világháborút követően a pasztörizált „Pražská šunka” gyártása főleg a Brno, Kostelec, Studená, Vamberk és Planá nad Lužnicí városokban működő húsüzemekben összpontosult. Ezekben az üzemekben az 1970-es évek végén egyre több csont nélküli „Pražská šunka” készült formák használatával és a végtermék műanyag tárolóedényekbe történő csomagolásával, ami egyrészt fölöslegessé tette a konzervdobozok használatát, de különösen azt jelentette, hogy a terméket pasztörizálás után füstölni lehetett és egy vékony dekoratív réteget lehetett rajta kialakítani zsírszalonnából vagy zsírszalonnából és bőrből. A termék és annak paraméterei ezáltal lényegesen közelebb kerültek az eredeti csontos „Pražská šunka” jellemzőihez. A csont nélküli „Pražská šunka” terméket 1989 óta a Csehország-szerte található egyéb üzemekben is gyártják.
      4.3.3.   „Pražská šunka” konzerv

      A „Pražská šunka” konzerv az eredeti „Pražská šunka” egy másik változata, amelyet a második világháború befejeződését követően kezdtek el gyártani. A hűtött friss sertéscombok kicsontozásából származó válogatott nyersanyagok felhasználásával, nitrites pácsókeverék, cukor és zselatin hozzáadásával állították elő, és a hosszú ideig való eltarthatóságot biztosítandó, 1 font súlyban tojásalakú csomagolásban sterilizálták. A sonkakonzerv kereskedelmi sikerében nagy szerepet játszott a késztermék aszpiktartalma. A „Pražská šunka” konzervet 1973 óta gyártják, főként a Kostelec, Krahulčí és Studená városokban működő húsüzemekben. Ezt a változatot 1989 óta Csehország-szerte más üzemekben is gyártják.


title: A Bizottság (EU) 2018/816 végrehajtási rendelete (2018. június 1.) az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 285. alkalommal történő módosításáról

text:
               4.6.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 137/5

         A BIZOTTSÁG (EU) 2018/816 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2018. június 1.)
   az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 285. alkalommal történő módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló, 2002. május 27-i 881/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjára és 7a. cikkének (5) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

               (2)

               2018. május 29-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy egy bejegyzést módosít az azon személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó jegyzékben, amelyekre vonatkozóan a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell. A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 881/2002/EK rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2018. június 1-jén.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

            a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat vezetője

      (1)  HL L 139., 2002.5.29., 9. o.

      MELLÉKLET
      A 881/2002/EK tanácsi rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:
      A „Természetes személyek” részben az alábbi bejegyzés azonosító adatai a következőképpen módosulnak:
      A „Djamel Lounici (más néven Jamal Lounici). Címe: Algéria. Születési ideje: 1962.2.1. Születési helye: Algír, Algéria. Állampolgársága: algériai. Egyéb információ: a) apja és anyja neve: Abdelkader és Johra Birouh; b) Franciaországból hazatért Algériába, ahol 2008 szeptembere óta tartózkodik. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2004.1.16.” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

         „Djamel Lounici (más néven Jamal Lounici). Címe: Algéria. Születési ideje: 1962.2.1. Születési helye: Algír, Algéria. Állampolgársága: algériai. Egyéb információ: a) apja és anyja neve: Abdelkader és Djohra Birouch; b) Franciaországból hazatért Algériába, ahol 2008 szeptembere óta tartózkodik. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2004.1.16.”


title: A Bizottság (EU) 2018/837 végrehajtási rendelete (2018. május 31.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

text:
               7.6.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 141/1

         A BIZOTTSÁG (EU) 2018/837 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2018. május 31.)
   egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 57. cikke (4) bekezdésére és 58. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

               (2)

               A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

               (3)

               Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 3. oszlopában feltüntetett indokok alapján a 2. oszlopban megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

               (4)

               Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni.

               (5)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A melléklet táblázatának (1) oszlopában leírt árukat a Kombinált Nómenklatúrában a táblázat (2) oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.
   2. cikk
   Az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve három hónapig továbbra is felhasználható.
   3. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2018. május 31-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Stephen QUEST

            főigazgató

            Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság

      (1)  HL L 269., 2013.10.10., 1. o.

      (2)  A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

      MELLÉKLET

                  Árumegnevezés

                  Besorolás (KN-kód)

                  Indokolás

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Az alábbi összetevőkből álló termék (tömegszázalékban):

                  2106 90 98

                  A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1. és 6. általános szabály, valamint a 2106 , a 2106 90  és a 2106 90 98  KN-kód szövege határozza meg.
                  A termék nem sorolható be gyógyszerként a 30. Árucsoportba, mivel nincs feltüntetve olyan kór, betegség vagy azok tünetei, amelyek esetén a készítmény felhasználandó. A termék ezért nem felel meg a 30. Árucsoporthoz tartozó Kiegészítő Megjegyzések 1 a) pontjában foglalt követelményeknek.
                  A termék nem sorolható be italként a 22. Árucsoportba, mivel közvetlen fogyasztásra nem alkalmas (lásd még a Kombinált Nómenklatúra 22. Árucsoporthoz tartozó magyarázat Általános megjegyzések második bekezdésének második mondatát).
                  A termék édesítőszert, különböző vitaminokat és nagy mennyiségű glicerint tartalmaz. Ezért a 2106 90 30 –2106 90 59  vámtarifaalszám alá tartozó cukorszirupnál összetettebb (lásd még a 2106  vámtarifaszámhoz tartozó Harmonizált Rendszer Magyarázat (12) pontját).
                  A kiskereskedelmi értékesítésre szánt étrend-kiegészítőként tervezett felhasználás a termék csomagolásán és címkéjén is szerepel. A termék objektív jellemzői és tulajdonságai, különösen összetétele, valamint a kiszerelés formája alapján egyértelmű, hogy azt kifejezetten az immunrendszer erősítésére, és nem általánosabb célú felhasználásra szánták (mint a cukorszirupot).
                  A terméket ezért egyéb élelmiszer-készítményként a 2106 90 98  KN-kód alá kell besorolni.

                              —

                              víz

                  41,6,

                              —

                              cukor

                  18,1,

                              —

                              glicerin

                  15,1,

                              —

                              citromsav

                  13,9,

                              —

                              maltodextrin

                  4,1,

                              —

                              aszkorbinsav

                  3,0,

                              —

                              szteviol glikozidok

                  1,8,

                              —

                              természetes ízesítők

                  1,1,

                              —

                              B6- és B12- vitamin, valamint folsav (B9-vitamin) kis mennyiségben.

                  A termék alkoholmentes, ízesített és színezett folyadék, amely hígítást követően étrend-kiegészítőként használatos. Italként közvetlen fogyasztásra nem alkalmas.
                  A használati útmutató szerint a termék az immunrendszer erősítésére és az emberi test energiaszintjének növelésére szolgál. A termék napi adagja két milliliter, amelyet fogyasztás előtt fel kell hígítani. Az említett napi adag 40 mg C-vitamint, 1 mg B6-vitamint, 200 μg folsavat és 2 μg B12-vitamint tartalmaz.
                  A termék 60 ml-es, cseppentős adagolóval ellátott műanyag flakon kiszerelésben kerül kiskereskedelmi forgalomba.


title: A Bizottság (EU) 2018/1038 végrehajtási rendelete (2018. július 19.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról („Lentille verte du Puy” [OEM])

text:
                  24.7.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 186/1

         A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1038 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2018. július 19.)
         az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról („Lentille verte du Puy” [OEM])
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,
         mivel:

                     (1)

                     Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Franciaország kérelmét, amely az 1509/2000/EK bizottsági rendelettel (2) módosított 1065/97/EK bizottsági rendelet (3) alapján bejegyzett „Lentille verte du Puy” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul.

                     (2)

                     A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet (4) az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

                     (3)

                     A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk
            A „Lentille verte du Puy” (OEM) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosítása jóváhagyásra kerül.

            2. cikk
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2018. július 19-én.

                  a Bizottság részéről,

                  az elnök nevében,

               Phil HOGAN

                  a Bizottság tagja

            (1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

            (2)  A Bizottság 1509/2000/EK rendelete (2000. július 12.) a 2081/92/EGK tanácsi rendelet 17. cikkében megállapított eljárás szerint a földrajzi jelzések és eredetmegjelölések bejegyzéséről szóló 1107/96/EK rendelet mellékletében felsorolt több név esetében a termékleírások egyes pontjainak módosításáról (HL L 174., 2000.7.13., 7. o.).

            (3)  A Bizottság 1065/97/EK rendelete (1997. június 12.) a 2081/92/EGK tanácsi rendelet 17. cikkében megállapított eljárás szerint a földrajzi jelzések és eredetmegjelölések bejegyzéséről szóló 1107/96/EK rendelet mellékletének kiegészítéséről (HL L 156., 1997.6.13., 5. o.).

            (4)  HL C 41., 2018.2.3., 13. o.