title: A BIZOTTSÁG (EU) .../... VÉGREHAJTÁSI RENDELETE a 2001/82/EK irányelv 11. cikkének rendelkezései szerint az EU-ban kezelt állatokból származó élelmiszerek ellenőrzése céljára alkalmazandó maradékanyag-határértékekre vonatkozó részletes szabályokról

text:
               A BIZOTTSÁG (EU) .../... VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

               (2018.3.21.)

               a 2001/82/EK irányelv 11. cikkének rendelkezései szerint az EU-ban kezelt állatokból származó élelmiszerek ellenőrzése céljára alkalmazandó maradékanyag-határértékekre vonatkozó részletes szabályokról

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározására irányuló közösségi eljárásokról, a 2377/90/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2009. május 6-i 470/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 23. cikkére,

               mivel:

               (1)A 470/2009/EK rendelet értelmében meg kell határozni az élelmiszer-termelő állatok kezelésére szolgáló állatgyógyászati készítményekben való uniós felhasználásra szánt, illetve az állattenyésztésben használt biocid termékekben való uniós felhasználásra szánt farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeit (a továbbiakban: MRL-ek).

               (2)A 37/2010/EU bizottsági rendelet
                  2
                mellékletének 1. táblázata (a továbbiakban: 1. táblázat) megállapítja a farmakológiai hatóanyagokat és az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozó MRL-ek szerinti osztályozásukat. Egyes anyagok esetében különböző MRL-ek vannak érvényben a különféle fajok vagy fajcsoportok vonatkozásában, valamint az említett fajok vagy fajcsoportok különböző célszöveteinek vonatkozásában.

               (3)A 2001/82/EK irányelv
                  3
                11. cikke szabályokat állapít meg az olyan betegségben szenvedő élelmiszer-termelő állatok kezelésére vonatkozóan, amelynek esetében valamely uniós tagállamban nem létezik engedélyezett állatgyógyászati készítmény. Az említett cikk (2) bekezdése a 470/2009/EK rendelet 29. cikkével együtt értelmezve előírja, hogy az ilyen állatok csak abban az esetben kezelhetők farmakológiai hatóanyagokat tartalmazó állatgyógyászati készítményekkel, ha az említett hatóanyagok szerepelnek a 37/2010/EU rendelet mellékletében foglalt 1. táblázatban.

               (4)A Bizottságnak részletes szabályokat kell elfogadnia a 2001/82/EK irányelv 11. cikkének rendelkezései szerint kezelt állatokból származó élelmiszerek ellenőrzése céljára alkalmazandó MRL-ekre vonatkozóan. A 2001/82/EK irányelv 11. cikke alapján az EU-ban kezelt állatfajok egyes célszövetei tekintetében nem vehetők fel MRL-ek a 37/2010/EU bizottsági rendelet mellékletének 1. táblázatába. A magas szintű fogyasztóvédelem biztosítása érdekében konkrét szabályokat kell megállapítani az említett esetekben alkalmazandó MRL-ek meghatározása céljából. A szabályok kialakítása során figyelembe kell venni a 470/2009/EK rendelet alapján különböző állatfajok és célszövetek tekintetében megállapított MRL-eket, amelyek esetében kockázatértékelés alátámasztotta, hogy azok a fogyasztókra nézve biztonságosak. A fogyasztói biztonság tekintetében megfelelő garanciát jelent, ha meglévő MRL-ek kerülnek alkalmazásra az olyan szövet-faj kombinációk esetében, amelyekre vonatkozóan nincs érvényes MRL, és ezzel egyidejűleg a megfelelő élelmezés-egészségügyi várakozási időt vagy pedig a 11. cikkben megállapított alapértelmezett minimális élelmezés-egészségügyi várakozási időt alkalmazzák.

               (5)Az 1. táblázatban nem szereplő állatfajoknak szánt állatgyógyászati készítmények maradékanyagaira vonatkozó MRL-eknek a 2001/82/EK irányelv 11. cikke alapján végzett kezelések céljára történő meghatározásához a legmegfelelőbb eljárás az 1. táblázatban megállapított azon MRL-ek alapul vétele, amelyek a hasonló anatómiájú és metabolizmusú fajokra vonatkoznak. Ezért az élelmiszer-termelő állatok fajait a közöttük fennálló anatómiai és metabolikus kapcsolatok alapján csoportosítani kell, és egymással rokonsági kapcsolatba kell hozni.

               (6)Lehetőleg azokat az MRL-eket kell alkalmazni, amelyeket az 1. táblázat egy rokonságban álló vagy közelebbi rokonságban álló faj azonos célszövete tekintetében megad, végső eszközként pedig a bármely faj bármely célszövete tekintetében érvényes legalacsonyabb MRL-t.

               (7)Amennyiben az 1. táblázat korlátozásokat állapít meg az egyes felhasználások tekintetében érvényes MRL-ekre vonatkozóan, ezek a korlátozások az egyéb állatfajok és/vagy célszövetek esetében lehetséges felhasználásokra is érvényesek.

               (8)Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

               1. cikk

               Ez a rendelet megállapítja a 2001/82/EK irányelv 11. cikkének rendelkezései szerint az EU-ban kezelt állatokból származó élelmiszerek ellenőrzése céljára alkalmazandó maradékanyag-határértékeket.

               2. cikk

               (1)E rendelet alkalmazásában az élelmiszer-termelő állatokat a következő csoportokba kell sorolni:

               a)kérődzők

               b)együregű gyomrú emlősök

               c)baromfik és laposmellű futómadarak

               d)uszonyos halak

               e)méhek

               f)rákfélék

               g)puhatestűek.

               (2)E rendelet alkalmazásában egyes állatfajok egymással „rokonságban álló” vagy „közelebbi rokonságban álló” fajoknak tekintendők, a következők szerint:

               a)az (1) bekezdés alapján ugyanabba a csoportba sorolt állatfajokat „rokonságban álló” fajoknak kell tekinteni;

               b)a kérődzők csoportján belül a juh- és kecskefélékhez tartozó fajokat – a szarvasmarhafélékhez tartozó fajokhoz képest – egymással „közelebbi rokonságban álló” fajoknak kell tekinteni, a szarvasmarhaféléket pedig egymással „közelebbi rokonságban álló” fajoknak kell tekinteni, szemben a juh- és kecskefélékkel;

               c)Úgy tekintendő, hogy a lófélék és a nyulak az együregű gyomrú emlősökkel és a kérődzőkkel egyaránt azonos mértékű rokonságban állnak. Ugyanakkor úgy tekintendő, hogy a kérődzők nem állnak rokonságban sem a lófélékkel, sem a nyulakkal.

               (3)E rendelet alkalmazásában a különféle célszövetek a következőknek feleltethetők meg:

               a)a sertés- és baromfifajokból származó „bőr és zsír” célszövet az egyéb állatfajokból származó „zsír” célszövetnek feleltethető meg, és fordítva;

               b)az uszonyos halakból származó „bőr és izom” célszövet az egyéb állatfajokból származó „izom” célszövetnek feleltethető meg, és fordítva;

               c)a rákfélék és puhatestűek ehető részei az egyéb állatfajokból származó „izom” célszövetnek feleltethetők meg.

               3. cikk

               A 37/2010/EU rendelet mellékletének 1. táblázatában (a továbbiakban: 1. táblázat) szereplő azon farmakológiai hatóanyagok esetében, amelyekre vonatkozóan legalább egy MRL vagy ideiglenes MRL megállapításra került, a 2001/82/EK irányelv 11. cikke alapján az EU-ban kezelt valamely állatfajtól (a továbbiakban: kezelt faj) származó célszövet ellenőrzése céljára alkalmazandó MRL a következő:

               a)amennyiben az 1. táblázatban a célszövetre vonatkozóan legalább egy MRL megállapításra került a kezelt fajjal rokonságban álló bármely faj tekintetében:

               (1)az ellenőrzés céljára alkalmazandó MRL az 1. táblázatban megállapított azon MRL-ek legalacsonyabbika, amelyek a kezelt fajjal rokonságban álló valamely faj adott célszövetére vonatkoznak;

               (2)amennyiben viszont a kezelt faj az e rendelet 2. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett fajok valamelyike, és az adott célszövetre vonatkozóan az 1. táblázatban megállapításra kerültek MRL-ek a kezelt fajjal közelebbi rokonságban álló fajok tekintetében, akkor az ellenőrzés céljára alkalmazandó MRL azon MRL-ek legalacsonyabbika, amelyek az említett, közelebbi rokonságban álló fajok adott célszövetére vonatkoznak;

               b)amennyiben az a) pont nem alkalmazandó, az ellenőrzés céljára alkalmazandó MRL az 1. táblázatban megállapított azon MRL-ek legalacsonyabbika, amelyek a kezelt fajjal rokonságban nem álló valamely faj adott célszövetére vonatkoznak;

               c)amennyiben sem az a) pont, sem a b) pont alapján nem határozható meg az ellenőrzés céljára alkalmazandó MRL, az ellenőrzés céljára alkalmazandó MRL az 1. táblázatban megállapított azon MRL-ek legalacsonyabbika, amelyek a bármely állatfajtól származó egyéb célszövetekre vonatkoznak;

               d)amennyiben az 1. táblázat korlátozásokat állapít meg az MRL bizonyos felhasználások tekintetében történő alkalmazására vonatkozóan, ezek a korlátozások abban az esetben is alkalmazandók, ha egy MRL-t a 3. cikk a), b) vagy c) pontja alapján egyéb állatfajok és/vagy célszövetek esetében lehetséges felhasználások tekintetében vesznek figyelembe.

               4. cikk

               A 37/2010/EU rendelet mellékletének 1. táblázatában szereplő azon farmakológiai hatóanyagok esetében, amelyekre vonatkozóan a 470/2009/EK rendelet 14. cikkének (5) bekezdése értelmében nincs szükség MRL megállapítására, nem szükséges MRL-t alkalmazni a 2001/82/EK irányelv 11. cikke alapján az EU-ban kezelt valamely állatfajtól származó célszövetek ellenőrzése céljából, amennyiben az 1. táblázatban meghatározott korlátozások betartásra kerülnek.

               5. cikk

               Az ellenőrizendő termékek tekintetében a 37/2010/EU rendelet mellékletének 1. táblázatában szereplő azon MRL-ek alkalmazandók, amelyek az állati eredetű élelmiszerek forgalomba hozatalának időpontjában érvényesek.

               6. cikk

               Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

               Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én. 2018.3.21.

                     a Bizottság részéről

                     elnök
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        HL L 152., 2009.6.16., 11. o.

                     (2)

                        A Bizottság 37/2010/EU rendelete (2009. december 22.) a farmakológiai hatóanyagokról és az állati eredetű élelmiszerekben előforduló maximális maradékanyag-határértékek szerinti osztályozásukról (HL L 15., 2010.1.20., 1. o.).

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2001/82/EK irányelve (2001. november 6.) az állatgyógyászati készítmények közösségi kódexéről (HL L 311., 2001.11.28., 1. o.).


title: A BIZOTTSÁG (EU) .../... VÉGREHAJTÁSI RENDELETE az új élelmiszerré történő minősítésre irányuló, az új élelmiszerekről szóló (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti konzultációs folyamat eljárási lépéseiről

text:
               A BIZOTTSÁG (EU) .../... VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

               (2018.3.19.)

               az új élelmiszerré történő minősítésre irányuló, az új élelmiszerekről szóló (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti konzultációs folyamat eljárási lépéseiről

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az új élelmiszerekről, az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1852/2001/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 4. cikkére,

               mivel:

               (1)Az (EU) 2015/2283 rendelet meghatározza az új élelmiszerek Unión belüli forgalomba hozatalára és felhasználására vonatkozó szabályokat.

               (2)Az (EU) 2015/2283 rendelet 4. cikke megállapítja az új élelmiszerré történő minősítésre irányuló eljárás alapelveit. Az említett cikk (1) bekezdése értelmében az élelmiszer-vállalkozóknak ellenőrizniük kell, hogy az általuk az Unión belül forgalomba hozni szándékozott élelmiszer e rendelet hatálya alá tartozik-e.

               (3)Egy adott élelmiszer új élelmiszerré történő minősítéséhez konzultációs kérelmet kell benyújtani. A tagállamok feladata ellenőrizni e kérelmek érvényességét. Ezért szabályokat kell megállapítani az ellenőrzési folyamatra vonatkozóan.

               (4)E szabályozásra azért van szükség, hogy az új élelmiszerré történő minősítésre irányuló konzultációs kérelem a tagállamok általi értékeléshez szükséges valamennyi információt tartalmazza.

               (5)Annak biztosítása érdekében, hogy az élelmiszer-vállalkozók és a nyilvánosság értesüljön az új élelmiszerré történő minősítésről, az új élelmiszerré történő minősítésre vonatkozó információkat hozzáférhetővé kell tenni a nyilvánosság számára.

               (6)Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

               1. cikk
               Hatály és tárgy

               E rendelet szabályokat állapít meg az (EU) 2015/2283 rendelet 4. cikkének végrehajtásához azon konzultációs folyamat eljárási lépései tekintetében, amelynek keretében meghatározásra kerül, hogy egy adott élelmiszer az említett rendelet hatálya alá tartozik-e.

               2. cikk
               Fogalommeghatározások

               A 178/2002/EK rendeletben, valamint az (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendeletben
                  2
                szereplő fogalommeghatározásokon kívül a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:

               a)„konzultációs kérelem”: kérelem, amelyet az élelmiszer-vállalkozó egy adott élelmiszer új élelmiszerré történő minősítése érdekében a fogadó tagállamnak benyújt;

               b)„fogadó tagállam”: az a tagállam, amelyben az élelmiszer-vállalkozó az adott élelmiszert első alkalommal forgalomba hozni szándékozik.

               3. cikk
               Konzultációs kérelem benyújtása

               (1)Az élelmiszer-vállalkozó az (EU) 2015/2283 rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében foglaltak szerint konzultál a fogadó tagállammal, melyhez konzultációs kérelmet nyújt be az adott tagállamhoz.

               (2)Ha az élelmiszer-vállalkozó az adott élelmiszert egyszerre több tagállam piacán is forgalomba szándékozik hozni, a konzultációs kérelmet csak egyiküknek nyújtja be.

               4. cikk
               A konzultációs kérelem tartalma és benyújtásának módja

               (1)A konzultációs kérelmet elektronikus úton kell benyújtani a fogadó tagállam számára, és annak a következőket kell tartalmaznia:

               a)kísérőlevél;

               b)technikai dokumentáció;

               c)igazoló dokumentumok;

               d)a benyújtott dokumentáció célját és relevanciáját ismertető magyarázó megjegyzések.

               (2)Az (1) bekezdés a) pontjában említett kísérőlevelet az I. mellékletben szereplő mintának megfelelően kell elkészíteni.

               (3)Az (1) bekezdés b) pontjában említett technikai dokumentációnak, melyet a II. mellékletben szereplő mintának megfelelően kell elkészíteni, tartalmaznia kell mindazon szükséges információkat, amelyek alapján a fogadó tagállam döntést tud hozni az új élelmiszerré történő minősítésről.

               (4)A (3) bekezdéstől eltérve a kérelmezőnek nem kell a II. mellékletben említett valamennyi adatot benyújtania, ha kellően alátámasztott indokát adja az egyes adatok hiányának.

               5. cikk
               A konzultációs kérelem érvényességének ellenőrzésére szolgáló eljárások

               (1)A fogadó tagállam késedelem nélkül ellenőrzi, hogy a konzultációs kérelem eleget tesz-e a 4. cikk követelményeinek.

               (2)Ha az élelmiszer-vállalkozó nem nyújt be elégséges információt a konzultációs kérelemben, a fogadó tagállam felkéri az élelmiszer-vállalkozót, hogy az érintett tagállam által megállapított határidőn belül nyújtson be további információkat, vagy megfelelően aktualizálja a konzultációs kérelmet.

               (3)A konzultációs kérelem nem tekinthető érvényesnek, ha:

               a)az élelmiszer-vállalkozó – a fogadó tagállam által megállapított határidőn belül – nem nyújtja be a kért további információkat, vagy nem aktualizálja a konzultációs kérelmet;

               b)a benyújtott kiegészítő információk nem elégségesek annak megállapításához, hogy a konzultációs kérelem érvényes-e.

               (4)A fogadó tagállam dönt a konzultációs kérelem érvényességéről, és haladéktalanul értesíti az élelmiszer-vállalkozót, a többi tagállamot és a Bizottságot döntéséről. Ha a konzultációs kérelem nem tekinthető érvényesnek, a fogadó tagállam megindokolja erre vonatkozó döntését.

               6. cikk
               Érvényes konzultációs kérelem értékelésére szolgáló eljárások

               (1)A fogadó tagállam azon időponttól számítva, amikor a konzultációs kérelem érvényességéről megbizonyosodott, négy hónapon belül döntést hoz az adott élelmiszer új élelmiszerré történő minősítéséről.

               (2)Ha a fogadó tagállam megállapítja, hogy nem rendelkezik elegendő bizonyítékkal ahhoz, hogy döntést hozzon egy adott élelmiszer új élelmiszerré történő minősítéséről, az élelmiszer-vállalkozót további információk benyújtására kérheti fel. Az erre vonatkozó határidőt az élelmiszer-vállalkozóval közösen határozza meg.

               A fogadó tagállam más tagállamokkal és a Bizottsággal is konzultálhat.

               (3)A (4) bekezdés sérelme nélkül a (2) bekezdésben említett, további információk benyújtása iránti kérelemre vonatkozó határidő nem lépheti túl az (1) bekezdésben említett határidőt.

               (4)A fogadó tagállam megfelelően indokolt esetben az (1) bekezdésben említett határidőt legfeljebb négy hónappal meghosszabbíthatja. A fogadó tagállam tájékoztatja az élelmiszer-vállalkozót, a többi tagállamot és a Bizottságot döntéséről, és indokolja is azt.

               (5)Egy élelmiszer új élelmiszerré történő minősítésére vonatkozó döntés meghozatalakor a fogadó tagállam haladéktalanul értesíti az élelmiszer-vállalkozót, a többi tagállamot és a Bizottságot a döntésről, és indokolja is azt e rendelet 7. cikkének megfelelően.

               7. cikk
               Az új élelmiszerré történő minősítésre vonatkozó információ és nyilvánosságra hozatal

               (1)Az e rendelet 6. cikkének (5) bekezdésében említett értesítés a következőket tartalmazza:

               a)a szóban forgó élelmiszer megnevezése és leírása;

               b)nyilatkozat, amely tartalmazza, hogy az érintett élelmiszer új élelmiszernek vagy nem új élelmiszernek minősül-e, vagy csak étrend-kiegészítőkben minősül-e nem új élelmiszernek;

               c)a b) pontban említett nyilatkozatot alátámasztó indokok;

               d)új élelmiszer esetén az az élelmiszer-kategória, amelybe az az (EU) 2015/2283 rendelet 3. cikkének (2) bekezdése alapján leginkább tartozik.

               (2)A Bizottság az új élelmiszerré történő minősítésre vonatkozó információkat haladéktalanul nyilvánosságra hozza a weboldalán.

               8. cikk
               A tagállamok illetékes hatóságai

               A tagállamok 2018. március 1-jéig megküldik a Bizottságnak a nemzeti illetékes hatóságok, valamint az e rendelet alkalmazásában kijelölt kapcsolattartó pontok elérhetőségi adatait.

               A Bizottság 2018. május 1-jéig közzéteszi az elérhetőségi adatokat a weboldalán.

               9. cikk
               Az információk bizalmas kezelése

               (1)Az élelmiszer-vállalkozó a fogadó tagállam hozzájárulását kérheti a konzultációs kérelem részeként benyújtott egyes információk bizalmas kezeléséhez, amennyiben a kérdéses információk közzététele rontaná versenyhelyzetüket.

               (2)Az (1) bekezdés alkalmazásában az élelmiszer-vállalkozónak jeleznie kell a fogadó tagállam felé, hogy az információ mely részeinek bizalmas kezelését kérelmezi, és részletesen alá kell támasztania az adatok bizalmas kezelése iránti kérelmét.

               (3)A fogadó tagállam tájékozatja az élelmiszer-vállalkozót az arra vonatkozó álláspontjáról, hogy az információ mely részére vonatkozzon az adatok bizalmas kezelése.

               Az információk kezelésének bizalmas jellege azonban nem vonatkozhat a következőkre:

               a)a kérelmező neve és címe;

               b)az élelmiszer megnevezése és leírása;

               c)a kérelmező által benyújtott tanulmányok összefoglalása;

               d)adott esetben az elemzési módszer(ek).

               (4)Amennyiben a 6. cikk (2) bekezdése második albekezdésének megfelelően konzultációra kerül sor más tagállamokkal, a fogadó tagállam tájékoztatja a Bizottságot és a tagállamokat a konzultációs kérelem bizalmas kezelésére vonatkozó álláspontjáról.

               (5)Az élelmiszer-vállalkozó a (3) bekezdés szerinti tájékoztatás ismeretében három héten belül visszavonhatja konzultációs kérelmét, amely időszak alatt tiszteletben kell tartani a közölt információk bizalmas jellegét.

               (6)A Bizottság és a tagállamok minden szükséges intézkedést meghoznak az e rendelettel összhangban birtokukba jutott, a (3) bekezdésben említett információk bizalmas kezelésének biztosítása érdekében, kivéve azon információk tekintetében, amelyeket az emberi egészség védelme érdekében közzé kell tenni.

               (7)Ha az élelmiszer-vállalkozó az (5) bekezdésnek megfelelően visszavonja vagy visszavonta konzultációs kérelmét, sem a Bizottság, sem a tagállamok nem hoznak nyilvánosságra olyan információkat, amelyek vonatkozásában az élelmiszer-vállalkozó az (1) bekezdésnek megfelelően az adatok bizalmas kezelését kérelmezte.

               (8)Az (1)–(7) bekezdés alkalmazása nem érinti a kérelemmel kapcsolatban a Bizottság és a tagállamok között történő azon információcserét, amely az e rendelet értelmében benyújtott konzultációs kérelmek mérlegeléséhez szükséges.

               10. cikk
               Hatálybalépés és alkalmazás

               Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

               Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én. 2018.3.19.

                     a Bizottság részéről

                     elnök
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        HL L 327., 2015.12.11., 1. o.

                     (2)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

    ---documentbreak---

               HU

               MELLÉKLET

               I. MELLÉKLET

               AZ ÚJ ÉLELMISZERRÉ TÖRTÉNŐ MINŐSÍTÉSRE IRÁNYULÓ KONZULTÁCIÓS KÉRELMET KÍSÉRŐ LEVÉL MINTÁJA

               A tagállam illetékes szerve

               Dátum: ________

               Tárgy: Konzultációs kérelem a(z) ________________________________________________________________________________________ új élelmiszerré történő minősítése iránt

               Élelmiszer-vállalkozó(k)/konzultáló fél:

               Vállalat: __________________________________________________________________

               Cím: ____________________________________________________________________

               Telefonszám:__________________________________________________________________

               E-mail: _____________________________________________________________________

               Kapcsolattartó személy: ______________________________________________________________

               benyújtja/benyújtják e konzultációs kérelmet a következő élelmiszer új élelmiszerré történő minősítése érdekében:________________________________________________________

               Tisztelettel:

               Aláírás ____________________________________

               Mellékletek:

               Technikai dokumentáció

               A konzultációs kérelmet alátámasztó dokumentumok

               Magyarázó megjegyzés

               II. MELLÉKLET

               A TECHNIKAI DOKUMENTÁCIÓ MINTÁJA

               A különböző információk közötti kapcsolatot magyarázó megjegyzésben kell feltüntetni. Ez különösen is érvényes az annak alátámasztására feltüntetett bizonyítékokra, hogy sor került-e az adott élelmiszer jelentős mértékű emberi fogyasztására 1997. május 15. előtt az Unióban, aminek megállapításához számos különböző forrásból származó dokumentum vizsgálata szükséges.

               Amennyiben a dokumentumoknak csak bizonyos részei relevánsak az új élelmiszerré történő minősítés szempontjából, a kérelmezőnek e részeket ki kell emelnie.

               Az 1. szakaszt valamennyi élelmiszerre vonatkozóan ki kell tölteni.

               Kivonatok esetében az 1. szakasz mellett a 2. szakaszt is ki kell tölteni.

               Az Unión belül élelmiszer előállítására 1997. május 15. előtt nem használt előállítási eljárás során létrejött élelmiszerek esetében az 1. szakaszt (1–3. pont és 7. pont), valamint a 3. szakaszt kell kitölteni.

               1. szakasz: Minden élelmiszer (az Unión belül élelmiszer előállítására 1997. május 15. előtt nem használt előállítási eljárás során létrejött élelmiszerek esetében csak az 1–3. és a 7. pont)

                        1.
                              Az élelmiszer leírása

                        1.1
                              Az élelmiszer megnevezése

                        1.2
                              Az élelmiszer részletes leírása, beleértve az arra vonatkozó információkat, hogy az élelmiszer az (EU) 2015/2283 rendelet 3. cikke (2) bekezdése a) pontjának viii. és ix. alpontjában említett mesterséges nanoanyagokból áll-e

                        1.3
                              Adott esetben az (EU) 2015/2283 rendelet 3. cikke (2) bekezdése a) pontja szerinti azon élelmiszer-kategória, amelyet a kérelmező az élelmiszert besorolása céljából javasol

                        2.
                              Az élelmiszer és/vagy az élelmiszer forrásának további jellemzése (szükség esetén)

                        A.
                              Szervezetek (mikroorganizmusok, gombák, algák, növények, állatok)

                        2.1
                              Rendszertani név (teljes latin név, a szerző nevével)

                        2.2
                              Szinonimák, egyéb elnevezések (amennyiben léteznek)

                        2.3
                              Adott esetben annak meghatározása, hogy a szervezet mely része került 1997. május 15. előtt az Unióban emberi fogyasztásra

                        2.4    A tisztaságra/koncentrációra vonatkozó specifikációk

                        B.
                              Vegyi anyagok

                        2.5
                              CAS-szám(ok) (ha van)

                        2.6
                              Kémiai név (nevek) a IUPAC-nevezéktan szabályai szerint

                        2.7
                              Szinonimák, kereskedelmi elnevezés, közhasználatú név (ha van)

                        2.8
                              Molekuláris és szerkezeti képletek

                        2.9
                              A tisztaságra/koncentrációra vonatkozó specifikációk

                        3.
                              Felhasználási feltételek

                        3.1
                              Milyen felhasználásra szánják az élelmiszert?

                        3.2
                              Azon termék(ek) típusa, amely(ek)ben az élelmiszert felhasználni szándékozzák

                        3.3
                              Az élelmiszer szintje/koncentrációja (vagy ezek tartománya) azon termék(ek)ben, amely(ek)ben az élelmiszert felhasználni kívánják

                        4.
                              Előállítási eljárás

                        4.1
                              Az előállítási eljárás részletes leírása. Kérjük, mellékelje az előállítási eljárás leírására szolgáló folyamatábrát.

                        5.
                              Az élelmiszer 1997. május 15. előtti Unión belüli emberi fogyasztásának hagyománya

                        5.1
                              Az élelmiszer fogyasztása milyen mértékben volt jelentős az Unióban 1997. május 15. előtt? Kérjük, fejtse ki részleteiben.

                        5.2
                              Az élelmiszer fogyasztása milyen mértékben volt jelentős egy bizonyos tagállamban 1997. május 15. előtt? Kérjük, fejtse ki részleteiben.

                        5.3
                              Az élelmiszert 1997. május 15. előtt az Unióban csak regionálisan/helyi szinten fogyasztották-e? Kérjük, fejtse ki részleteiben.

                        5.4
                              Az élelmiszer rendelkezésre állt-e 1997. május 15. előtt az Unióban konkrét fogyasztói célcsoportok számára szánt összetevőként (pl. speciális gyógyászati célra szánt élelmiszerek)? Kérjük, fejtse ki részleteiben.

                        6.
                              Konzultációk az Unióban való rendelkezésre állásra vonatkozóan

                        Amennyiben az élelmiszer-vállalkozók nem biztosak abban, hogy a birtokukban lévő információk elegendőek annak bizonyítására, hogy adott élelmiszert 1997. május 15. előtt jelentős mértékben használták-e emberi fogyasztásra az Unión belül, konzultálhatnak más élelmiszer-vállalkozókkal vagy élelmiszer-vállalkozások szövetségeivel, hogy elegendő információt gyűjtsenek össze.

                        6.1
                              Történt-e konzultáció más élelmiszer-vállalkozókkal vagy élelmiszer-vállalkozók szövetségeivel? Kérjük, fejtse ki részleteiben.

                        6.2
                              Az élelmiszer jelenleg forgalomban van-e az Unióban? Kérjük, fejtse ki részleteiben.

                        7.
                              Kiegészítő információk

                        7.1
                              Van-e arra vonatkozó információ, hogy az érintett terméket az Unióban a 2001/83/EK irányelvvel
                           1
                         összhangban gyógyszerként alkalmazzák?

                        7.2
                              Van-e egyéb olyan információ, amely alátámasztaná az új élelmiszerré történő minősítést? Minden releváns információt be kell nyújtani, még ha annak megadását nem is kérték kifejezetten.

               2. szakasz: Kivonatok

                        8.
                              Kivonatok

                        8.1
                              A kivonat alapanyagára vonatkozó bármely más információ, amely nem szerepel az 1. szakaszban. Kérjük, fejtse ki részleteiben.

                        8.2
                              A kivonat specifikációja. Kérjük, fejtse ki részleteiben.

                        8.3
                              Ha a kivonat forrása élelmiszer, az élelmiszerben előforduló kivonat bármely összetevőjének bevitele magasabb lesz-e, mint ezen összetevők élelmiszerforrásból származó bevitele? Kérjük, fejtse ki részleteiben.

               3. szakasz: Az Unión belül élelmiszer előállítására 1997. május 15. előtt nem használt előállítási eljárás során létrejött élelmiszerek

                        9.
                              Előállítási eljárás

                        9.1
                              Az előállítási eljárás részletes leírása. Kérjük, mellékelje az előállítási eljárás leírására szolgáló folyamatábrát.

                        9.2
                              Az élelmiszer szerkezete vagy összetétele befolyásolja-e annak tápértékét, anyagcseréjét vagy az abban jelen lévő nemkívánatos anyagok szintjét az élelmiszer előállítási folyamatából következően?

                        Kérjük, fejtse ki részleteiben.

                        9.3
                              Az élelmiszert olyan forrásból állítják-e elő, amely önmagában nem képezi a normál étrend részét? Kérjük, fejtse ki részleteiben.

                     (1)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2001/83/EK irányelve (2001. november 6.) az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről (HL L 311., 2001.11.28., 67. o.).


title: A BIZOTTSÁG (EU) .../... VÉGREHAJTÁSI RENDELETE a hálózati és információs rendszerek biztonságát fenyegető kockázatok kezelése céljából a digitális szolgáltatók által figyelembe veendő elemek és a biztonsági események hatása jelentőségének megállapítására szolgáló paraméterek pontosabb meghatározása tekintetében az (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazására vonatkozó szabályok meghatározásáról

text:
               A BIZOTTSÁG (EU) .../... VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

               (2018.1.30.)

               a hálózati és információs rendszerek biztonságát fenyegető kockázatok kezelése céljából a digitális szolgáltatók által figyelembe veendő elemek és a biztonsági események hatása jelentőségének megállapítására szolgáló paraméterek pontosabb meghatározása tekintetében az (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazására vonatkozó szabályok meghatározásáról

               AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről szóló, 2016. július 6-i (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelvre
                  1
                és különösen annak 16. cikke (8) bekezdésére,

               mivel:

               (1)Az (EU) 2016/1148 irányelv értelmében a digitális szolgáltatók továbbra is szabadon hozhatnak olyan műszaki és szervezeti intézkedéseket, amelyeket a hálózati és információs rendszerek biztonságát fenyegető kockázat kezeléséhez megfelelőnek és arányosnak tartanak, amennyiben ezek az intézkedések megfelelő biztonsági szintet biztosítanak és figyelembe veszik az említett irányelvben előírt elemeket.

               (2)A megfelelő és arányos műszaki és szervezeti intézkedések meghatározásakor a digitális szolgáltatónak kockázatalapú megközelítést alkalmazva, módszeresen kell eljárnia az információbiztonság tekintetében.

               (3)A digitális szolgáltatóknak a rendszerek és a létesítmények biztonságának garantálása érdekében értékelő és elemző eljárásokat kell végezniük. E tevékenységek során foglalkozniuk kell a hálózati és információs rendszerek szisztematikus irányításával, a fizikai és környezeti biztonsággal, az ellátás biztonságával és a hozzáférés ellenőrzésével.

               (4)A digitális szolgáltatókat arra kell ösztönözni, hogy a hálózati és információs rendszerek szisztematikus irányítása keretében végzett kockázatelemzés során azonosítsák a konkrét kockázatokat és számszerűsítsék azok súlyosságát, például oly módon, hogy azonosítják a kritikus létesítményeket fenyegető veszélyeket és azoknak a működésre gyakorolt potenciális hatását, továbbá meghatározzák, hogy e veszélyeket hogyan lehet a legeredményesebben csökkenteni a mindenkori képességek és az erőforrásokra vonatkozó követelmények fényében.

               (5)Az emberi erőforrásokra vonatkozó előírások vonatkozhatnak a készségek kezelésére, ideértve a biztonsággal kapcsolatos készségek fejlesztésével és a tudatosság növelésével kapcsolatos szempontokat is. A digitális szolgáltatókat arra kell ösztönözni, hogy a biztonságos működésre vonatkozó megfelelő előírásokra irányuló döntéseik során vegyék figyelembe a változásmenedzsmentnek, a sebezhetőség kezelésének, a működési és adminisztratív gyakorlat hivatalossá tételének, valamint a rendszerek feltérképezésének a szempontjait.

               (6)A biztonsági architektúrára vonatkozó előírások magukban foglalhatják különösen a hálózatok és a rendszerek szétválasztását, valamint tartalmazhatnak kritikus műveletekre, például adminisztratív műveletekre vonatkozó konkrét biztonsági intézkedéseket. A hálózatok és a rendszerek szétválasztása lehetővé tenné a digitális szolgáltatók számára, hogy különbséget tegyenek az olyan elemek között, mint az ügyfél, az ügyfelek egy csoportja, a digitális szolgáltató vagy harmadik felek tulajdonát képező adatok és számítástechnikai erőforrások.

               (7)A fizikai és környezeti biztonság tekintetében hozott intézkedéseknek biztosítaniuk kell az adott szervezet hálózati és információs rendszereinek biztonságát olyan események okozta károkkal szemben, mint lopás, tűz, árvíz és más időjárási hatások, illetőleg távközlési és áramellátási zavarok.

               (8)Az áram-, tüzelőanyag és a hűtőanyag-ellátás biztonságára irányuló intézkedések kiterjedhetnek például egy ellátási lánc biztonságára, ezen belül pedig különösen a külsős vállalkozók és alvállalkozók, valamint azok menedzsmentjének biztonságára. A kritikus szolgáltatások és termékek nyomonkövethetősége azt jelenti, hogy a digitális szolgáltató képes azonosítani és nyilvántartani a szóban forgó szolgáltatások és termékek forrását.

               (9)A digitális szolgáltatások felhasználóinak körébe olyan természetes és jogi személyeknek kell tartozniuk, akik egy online piactér vagy egy felhőalapú számítástechnikai szolgáltatás ügyfelei vagy előfizetői, vagy kulcsszóalapú keresés végrehajtása céljából online keresőprogramot tartalmazó weboldalt keresnek fel.

               (10)A biztonsági esemény hatása jelentőségének meghatározásakor az e rendeletben meghatározott jelentős eseményeket a jelentős események nem kimerítő jegyzékének kell tekinteni. A kockázatokkal és biztonsági eseményekkel kapcsolatos bevált gyakorlatra vonatkozó információk összegyűjtése és a biztonsági eseményekkel kapcsolatban tett bejelentésekre vonatkozó szabályok megvitatása szempontjából – amelyekről az (EU) 2016/1148 irányelv 11. cikke (3) bekezdésének i), illetve m) pontja rendelkezik – hasznos volna levonni e rendelet végrehajtásának és az együttműködési csoport munkájának tanulságait. Ennek eredménye egy átfogó iránymutatás lehet a bejelentési paraméterek mennyiségi küszöbértékeire vonatkozóan, amelyek elérésekor életbe lép a digitális szolgáltatóknak az (EU) 2016/1148 irányelv 16. cikke (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettsége. A Bizottság adott esetben fontolóra veheti az e rendeletben foglalt, jelenleg hatályos küszöbértékek felülvizsgálatát.

               (11)Annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok értesülhessenek a potenciális új kockázatokról, a digitális szolgáltatókat arra kell ösztönözni, hogy önkéntes alapon jelentsenek be minden olyan eseményt, amelyek számukra addig ismeretlen jellemzőkkel bírtak, legyenek azok új exploitok (sérülékenységet kihasználó módszerek), támadási vektorok vagy támadó felek, sebezhető pontok vagy fenyegetések.

               (12)E rendeletet az (EU) 2016/1148 irányelv átültetésének határidejét követő naptól indokolt alkalmazni.

               (13)Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1148 irányelv 22. cikkében említett hálózati és információs rendszerek biztonsági bizottságának véleményével,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

               1. cikk

               Tárgy

               Ez a rendelet pontosabban meghatározza azokat az elemeket, amelyeket a digitális szolgáltatóknak figyelembe kell venniük az (EU) 2016/1148 irányelv III. mellékletében említett szolgáltatások nyújtásával összefüggésben általuk használt hálózati és információs rendszerek biztonsági szintjének biztosítását szolgáló intézkedések meghatározásakor és elfogadásakor, valamint tovább pontosítja azokat a paramétereket, amelyeket a digitális szolgáltatóknak figyelembe kell venniük annak meghatározáskor, hogy egy biztonsági esemény jelentős hatást gyakorol-e a szóban forgó szolgáltatások nyújtására.

               2. cikk

               Biztonsági elemek

               (1) Az (EU) 2016/1148 irányelv 16. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett rendszerek és létesítmények biztonsága a hálózati és információs rendszerek, valamint azok fizikai környezetének biztonságát jelenti, és a következő elemeket foglalja magában:

               a)a hálózati és információs rendszerek szisztematikus irányítása, ami az információs rendszerek feltérképezését és az információbiztonság kezelésére vonatkozó megfelelő előírások megállapítását jelenti, beleértve a kockázatelemzésre, az emberi erőforrásokra, a működés biztonságára, a biztonsági architektúrára, a biztonságos adat- és rendszeréletciklus-kezelésre, valamint a titkosításra és annak kezelésére vonatkozó előírásokat;

               b)
                  fizikai és környezeti biztonság, ami azt jelenti, hogy intézkedések állnak rendelkezésre a digitális szolgáltató hálózati és információs rendszerei biztonságának károkkal szembeni védelme céljából egy olyan, valamennyi fenyegetésre kiterjedő kockázatalapú megközelítés alkalmazásán keresztül, amely foglalkozik egyebek mellett a rendszermeghibásodásokkal, az emberi mulasztásokkal, a rosszhiszemű tevékenységekkel és a természeti eseményekkel;

               c)az ellátás biztonsága, ami azt jelenti, hogy megfelelő előírásokat határoznak meg és tartanak fenn a szolgáltatásnyújtáshoz felhasznált kritikus szolgáltatások és termékek hozzáférhetőségének és adott esetben nyomonkövethetőségének a biztosítása érdekében;

               d)a hálózati és információs rendszerekhez való hozzáférés ellenőrzése, amely olyan intézkedések rendelkezésre állását jelenti, amelyek biztosítják, hogy a hálózati és információs rendszerekhez való fizikai és logikai hozzáférést – ideértve a hálózati és információs rendszerek adminisztratív biztonságát is – üzleti és biztonsági követelmények alapján engedélyezzék, illetve korlátozzák.

               (2) A digitális szolgáltató által az (EU) 2016/1148 irányelv 16. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett biztonságiesemény-kezelés tekintetében hozott intézkedések a következőket foglalják magukban:

               a)a rendellenes események kellő időben történő és megfelelő tudatosítása érdekében karbantartott és tesztelt felderítési folyamatok és eljárások;

               b)az események bejelentésére, valamint információs rendszerei hiányosságainak és sebezhető pontjainak feltárására vonatkozó eljárások és előírások;

               c)a megállapított eljárásoknak megfelelő reagálás, valamint a meghozott intézkedés eredményeinek bejelentése;

               d)a biztonsági esemény súlyosságának értékelése, a biztonsági események elemzéséből származó ismeretek dokumentálása és az olyan releváns információk összegyűjtése, amelyek bizonyítékként szolgálhatnak és támogathatják a folyamatos fejlesztési folyamatot.

               (3) Az (EU) 2016/1148 irányelv 16. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett üzletmenetfolytonosság-menedzsment a szervezet azon képességét jelenti, hogy egy zavart okozó biztonsági eseményt követően elfogadható, előre meghatározott szinteken fenntartsa, illetve adott esetben ilyen szintekre visszaállítsa a szolgáltatásnyújtást, és a következőket foglalja magában:

               a)üzleti hatásvizsgálaton alapuló vészhelyzeti tervek létrehozása és használata a digitális szolgáltatók által nyújtott szolgáltatások folytonosságának biztosítása érdekében, amelyeket például gyakorlatok útján rendszeres időközönként értékelni és tesztelni kell;

               b)katasztrófaelhárítási képességek, amelyeket például gyakorlatok útján rendszeres időközönként értékelni és tesztelni kell.

               (4) Az (EU) 2016/1148 irányelv 16. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett monitoring, ellenőrzés és vizsgálat a következőkre vonatkozó előírások megállapítását és fenntartását foglalja magában:

               a)megfigyelések vagy mérések tervezett sorrendjének végrehajtása annak értékelésére, hogy a hálózati és információs rendszerek rendeltetésszerűen működnek-e;

               b)annak vizsgálata és ellenőrzése, hogy betartják-e az előírásokat és iránymutatásokat, a nyilvántartások pontosak-e, és teljesülnek-e a hatékonyságra és az eredményességre vonatkozó célkitűzések;

               c)olyan eljárás, amelynek célja feltárni a hálózati és információs rendszer biztonsági mechanizmusainak hiányosságait az adatok védelme és a rendeltetésszerű működés fenntartása érdekében. Ez az eljárás magában foglalja az egymást követő műveletek részét képező műszaki eljárásokat és személyzetet.

               (5) Az (EU) 2016/1148 irányelv 16. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett nemzetközi szabványok az 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  2
                2. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett nemzetközi szabványügyi testület által elfogadott szabványok. Az (EU) 2016/1148 irányelv 19. cikke értelmében a hálózati és információs rendszerek biztonságának szempontjából releváns európai vagy nemzetközileg elfogadott szabványok és előírások is alkalmazhatók, ideértve a meglévő nemzeti szabványokat is.

               (6)  A digitális szolgáltatók gondoskodnak azon megfelelő dokumentumok rendelkezésre állásáról, amelyek lehetővé teszik az (1), (2), (3), (4) és (5) bekezdésben meghatározott biztonsági elemek megfelelőségének illetékes hatóság általi ellenőrzését.

               3. cikk

               A biztonsági események hatása jelentőségének megállapításakor figyelembe veendő paraméterek

               (1) A biztonsági esemény által érintett, az (EU) 2016/1148 irányelv 16. cikke (4) bekezdésének a) pontjában említett felhasználók száma tekintetében, különös tekintettel azon felhasználókra, akik az érintett szolgáltatásra alapozzák a saját szolgáltatásaik nyújtását, a digitális szolgáltatónak képesnek kell lennie az alábbiak valamelyikének megbecslésére:

               a)azon érintett természetes és jogi személyek száma, akikkel a szolgáltatásnyújtásra vonatkozó szerződést kötöttek; vagy

               b)a szolgáltatást a múltban igénybe vevő érintett felhasználók száma, elsősorban a korábbi forgalmi adatok alapján.

               (2) A biztonsági esemény 16. cikk (4) bekezdésének b) pontjában említett időtartama az az időszak, amely a megfelelő szintű szolgáltatásnak a rendelkezésre állás, a hitelesség, a sértetlenség és a bizalmasság szempontjából vett megszakításától a szolgáltatás helyreállításáig tart.

               (3) Ami az (EU) 2016/1148 irányelv 16. cikke (4) bekezdésének c) pontja szerinti, a biztonsági esemény által érintett terület földrajzi kiterjedését illeti, a digitális szolgáltatónak meg kell tudnia állapítani, hogy az esemény befolyásolja-e szolgáltatásainak meghatározott tagállamokban történő nyújtását.

               (4) Az (EU) 2016/1148 irányelv 16. cikke (4) bekezdésének d) pontjában említett, a szolgáltatás működésében támadt zavar mértékét az esemény által károsított következő jellemzők közül egy vagy több vonatkozásában kell mérni: az adatok vagy a kapcsolódó szolgáltatások rendelkezésre állása, hitelessége, sértetlensége, illetve bizalmassága.

               (5) Az (EU) 2016/1148 irányelv 16. cikke (4) bekezdésének e) pontja szerinti, a gazdasági és társadalmi tevékenységekre gyakorolt hatás mértéke tekintetében a digitális szolgáltatónak olyan információk alapján, mint az ügyféllel fennálló szerződéses viszonyának jellege vagy adott esetben az érintett felhasználók lehetséges száma, meg kell tudnia állapítani, hogy az esemény például az egészség, a biztonság vagy a vagyoni kár tekintetében jelentős anyagi, illetve nem anyagi veszteséget okozott-e a felhasználók számára.

               (6) Az (1), (2), (3), (4) és (5) bekezdés alkalmazásában nem írható elő a digitális szolgáltatók számára olyan kiegészítő információk gyűjtése, amelyekhez nem rendelkeznek hozzáféréssel.

               4. cikk

               Jelentős hatású esemény

               (1) A biztonsági esemény akkor tekinthető jelentős hatásúnak, ha az alábbi helyzetek közül legalább az egyik előáll:

               a)a digitális szolgáltató által nyújtott szolgáltatás több mint 5 000 000 felhasználóóra erejéig nem érhető el, ahol a „felhasználóóra” kifejezés az esemény által hatvan perces időszak alatt az Unió területén érintett felhasználók számát jelenti;

               b)az esemény következtében sérül a tárolt, továbbított vagy feldolgozott adatok vagy a digitális szolgáltató hálózati és információs rendszere által nyújtott vagy azon keresztül elérhető, kapcsolódó szolgáltatások sértetlensége, hitelessége vagy bizalmassága, és ez Unió-szerte több mint 100 000 felhasználót érint;

               c)az esemény veszélyt jelent a közvédelemre, a közbiztonságra vagy az emberi életre;

               d)az esemény az Unió területén legalább egy felhasználó számára 1 000 000 EUR-t meghaladó kárt okoz;

               (2) A Bizottság az együttműködési csoport által az (EU) 2016/1148 irányelv 11. cikkének (3) bekezdése szerinti feladatai ellátása során összegyűjtött bevált gyakorlatok, valamint a 11. cikk (3) bekezdésének m) pontja szerinti viták eredménye alapján felülvizsgálhatja az (1) bekezdésben megállapított küszöbértékeket.

               5. cikk

               Hatálybalépés

               (1)Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

               (2)Ezt a rendelet 2018. május 10-étől kell alkalmazni.

               Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én. 2018.1.30.

                     a Bizottság részéről

                     elnök
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        HL L 194., 2016.7.19., 1. o.

                     (2)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1025/2012/EU rendelete (2012. október 25.) az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 316., 2012.11.14., 12. o.).


               A BIZOTTSÁG (EU) .../... VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

               (2018.1.22.)

               az (EU) 2015/2378 végrehajtási rendeletnek a tagállamok által a 2011/16/EU tanácsi irányelv alapján az automatikus információcsere hatékonyságáról készítendő évenkénti értékelés közlésének formája és kritériumai, valamint a tagállamok által szolgáltatandó statisztikai adatok jegyzéke tekintetében történő módosításáról

               AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről és a 77/799/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. február 15-i 2011/16/EU tanácsi irányelvre
                  1
                és különösen annak 23. cikke (3) és (4) bekezdésére,

               mivel:

               (1)A 2011/16/EU irányelv 23. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a tagállamoknak évenkénti értékelést kell benyújtaniuk a Bizottságnak az automatikus információcsere hatékonyságáról.

               (2)A 2011/16/EU irányelv 23. cikkének (4) bekezdése szerint meg kell határozni a tagállamok által az irányelv értékelése céljából benyújtandó statisztikai adatok jegyzékét.

               (3)A jegyzék nem foglalja magában a 2011/16/EU irányelv 8a. cikke szerinti kötelező információcserével kapcsolatos statisztikai adatokat, mivel a Bizottság ezeket az adatokat a 2011/16/EU irányelv 21. cikkének (5) bekezdése alapján létrehozott központi adattárból gyűjti be.

               (4)Az (EU) 2015/2378 bizottsági végrehajtási rendeletet
                  2
                ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (5)Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az adóügyi közigazgatási együttműködéssel foglalkozó bizottság véleményével,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

               1. cikk

               Az (EU) 2015/2378 végrehajtási rendelet módosításai

               Az (EU) 2015/2378 végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:

               1. Az irányelv a következő 2c. és 2d. cikkel egészül ki:

               „2c. cikk

               Az évenkénti értékelés közlésének formája és kritériumai

               (1) Az automatikus információcsere hatékonyságáról és a gyakorlatban elért eredményekről a 2011/16/EU irányelv 23. cikkének (3) bekezdése szerint készítendő évenkénti értékelés közlésének formáját e rendelet VIII. melléklete állapítja meg.

               (2) A tagállamok évente április 1-je előtt az (1) bekezdésben említett formában elektronikus úton eljuttatják a Bizottságnak az évenkénti értékelést. Az értékelésnek az előző naptári évet kell lefednie.

               2d. cikk

               A statisztikai adatok jegyzéke

               (1) A kötelező automatikus információcsere kivételével a közigazgatási együttműködés minden más formájához a 2011/16/EU irányelv 23. cikkének (4) bekezdése értelmében szükséges statisztikai adatok jegyzékét e rendelet IX. melléklete állapítja meg.

               A kötelező automatikus információcseréhez a 2011/16/EU irányelv 8. cikkének (1) bekezdése értelmében szükséges statisztikai adatok jegyzékét e rendelet X. melléklete állapítja meg.

               A kötelező automatikus információcseréhez a 2011/16/EU irányelv 8. cikkének (3a) bekezdése értelmében szükséges statisztikai adatok jegyzékét e rendelet XI. melléklete állapítja meg.

               A kötelező automatikus információcseréhez a 2011/16/EU irányelv 8aa. cikke értelmében szükséges statisztikai adatok jegyzékét e rendelet XII. melléklete állapítja meg.

               (2) A tagállamok évente április 1-je előtt a IX. mellékletben foglalt jegyzéknek megfelelően – a kötelező automatikus információcsere kivételével – elektronikus úton megküldik a Bizottságnak a közigazgatási együttműködés minden formájával összefüggő, előző naptári évre vonatkozó statisztikai adatokat.

               (3) Before 1 November each year Member States shall communicate by electronic means to the Commission the statistical data on mandatory automatic exchange of information in accordance with the list set out in Annex X, Annex XI and Annex XII.

               2. A rendelet kiegészül az e rendelet mellékletében foglalt VIII., IX., X., XI. és XII. melléklettel.

               2. cikk

               Hatálybalépés és alkalmazás

               Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

               Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én. 2018.1.22.

                     a Bizottság részéről

                     elnök
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        HL L 64., 2011.3.11., 1. o.

                     (2)

                        A Bizottság (EU) 2015/2378 végrehajtási rendelete (2015. december 15.) az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU tanácsi irányelv bizonyos rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és az 1156/2012/EU végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 332., 2015.12.18., 19. o.).

    ---documentbreak---

               MELLÉKLET

               a következőhöz:

               A BIZOTTSÁG (EU) .../... VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

               az (EU) 2015/2378 végrehajtási rendeletnek a tagállamok által a 2011/16/EU tanácsi irányelv alapján az automatikus információcsere hatékonyságáról készítendő évenkénti értékelés közlésének formája és kritériumai, valamint a tagállamok által szolgáltatandó statisztikai adatok jegyzéke tekintetében történő módosításáról

               Az (EU) 2015/2378 rendelet a következő mellékletekkel egészül ki:

               VIII. MELLÉKLET

               A 2c. cikkben említett formanyomtatvány

               A 2011/16/EU irányelv 23. cikkének (3) bekezdése szerinti értékelés benyújtására szolgáló formanyomtatványnak az alábbi információkat kell tartalmaznia:

               – a kérdőívre válaszoló tagállam megnevezése

               – az információk rendelkezésre állása a tagállamban

               – annak nyomon követése, hogy megküldték-e a 14. cikk (2) bekezdése szerinti kétoldalú éves visszajelzéseket

               – az automatikus információcsere hatékonysága

               – a kapott információk feldolgozása és a felmerült főbb általános technikai (IT) problémák

               – a kapott információk minősége (a válaszadókat/feleket azonosító információkkal); a kapott információk tartalmával és a kapcsolódó javaslatokkal összefüggő kérdések

               – az információknak a szabálykövető magatartást erősítő felhasználása és hatékonysága (kitérve az információk elvi hasznosságára); az információk jelenlegi és jövőbeli felhasználása; az információk felhasználása adóterületenként; a kapott információk felhasználása révén ösztönzött közigazgatási együttműködés

               – gyakorlati eredmények a teljes eredmény megjelölésével (beleértve a különleges projekteket); a különleges projektekből származó konkrét eredmények; az automatikus információcsere fejlesztésével és végrehajtásával kapcsolatos igazgatási és egyéb releváns költségek; az automatikus információcserével összefüggő ismétlődő műveletek igazgatási költségei; az adószabályok betartásával összefüggő műveletekhez kapcsolódó egyéb releváns költségek; pozitív és negatív tapasztalatok; jogvitához és bírósági eljárás indításához vezető lényeges tényezők

               – az országonkénti jelentések érintett tagállamokhoz való eljuttatására vonatkozó kötelezettség teljesítésének mértéke (más tagállamok adóhatóságaitól kapott országonkénti jelentések száma / más tagállamok adóhatóságai által küldendő országonkénti jelentések száma)

               – az Adatszolgáltatásra kötelezett szervezetek megfelelésének mértéke az országonkénti jelentések benyújtására vonatkozó kötelezettség teljesítésében (a beérkezett országonkénti jelentések száma / a megküldendő országonkénti jelentések száma)

               – azon joghatóságok felsorolása, amelyekben az Unióban bejegyzett, Adatszolgáltatásra kötelezett szervezetek Végső anyavállalatai illetőséggel rendelkeznek, de ahol nem került sor teljes körű jelentések benyújtására vagy továbbítására.

               IX. MELLÉKLET

               A 2d. cikkben említett jegyzék

               A kötelező automatikus információcsere kivételével a közigazgatási együttműködés minden más formájához a 2011/16/EU irányelv 23. cikkének (4) bekezdése értelmében szükséges statisztikai adatoknak tartalmazniuk kell a következő információkat:

               a tagállam megnevezése

               – év

               – A. rész: Az információcserére vonatkozó tagállami szintű statisztikák

               – a megkeresésre történő információcseréről (a 2011/16/EU irányelv 5., 6. és 7. cikke)

               – az elküldött megkeresések száma

               – a beérkezett válaszok száma

               – a hat hónapon belül beérkezett teljes válaszok száma

               – azon válaszok száma, amelyek esetében az információk (részben vagy egészében) két hónapon belül beérkeztek

               – a beérkezett megkeresések száma

               – az elküldött válaszok száma

               – a 2011/16/EU irányelv 17. cikke szerinti visszautasítások száma

               – a spontán információcseréről (a 2011/16/EU irányelv 9. és 10. cikke)

               – az elküldött spontán információközlések száma

               – a beérkezett spontán információközlések száma

               – az elküldött, határokon átnyúló vonatkozású feltételes adómegállapítások száma

               – a beérkezett, határokon átnyúló vonatkozású feltételes adómegállapítások száma

               – az elküldött egyoldalú előzetes árképzések száma

               – a kapott egyoldalú előzetes árképzések száma

               – B. rész: A közigazgatási együttműködés egyéb formáira vonatkozó statisztikák

               – a közigazgatási hivatalokban való jelenlétről és a közigazgatási vizsgálatokban való részvételről (a 2011/16/EU irányelv 11. cikke)

               – a közigazgatási hivatalokban való jelenlétre és a közigazgatási vizsgálatokban való részvételre vonatkozó megkeresések száma

               – az egyidejű ellenőrzésekről (a 2011/16/EU irányelv 12. cikke)

               – a tagállam által kezdeményezett egyidejű ellenőrzések száma

               – a tagállam részvételével lezajlott egyidejű ellenőrzések száma

               – a kézbesítés iránti megkeresésekről (a 2011/16/EU irányelv 13. cikke)

               – az elküldött kézbesítés iránti megkeresések száma

               – a beérkezett kézbesítés iránti megkeresések száma

               – a visszajelzésről (a 2011/16/EU irányelv 14. cikke)

               – a visszajelzés iránti elküldött megkeresések száma

               – a beérkezett visszajelzések száma

               – a visszajelzés iránti beérkezett megkeresések száma

               – az elküldött visszajelzések száma

               – C. rész: Az igazgatási együttműködés eredményeként a becsült többletbevételre, illetve a becsült adó növekedésére vonatkozó statisztikák. E részben az információszolgáltatás nem kötelező.

               – a megkeresésre történő információcseréből

               – spontán információcseréből

               – egyidejű ellenőrzés eredményeként

               – összesített szám és az esetek száma.

               X. MELLÉKLET

               A 2d. cikkben említett jegyzék

               A 2011/16/EU irányelv 8. cikkének (1) bekezdése szerinti jövedelem- és tőkekategóriákkal kapcsolatos kötelező automatikus információcseréhez az irányelv 23. cikkének (4) bekezdése értelmében szükséges statisztikai adatoknak a következő információkat kell tartalmazniuk:

               – a 2011/16/EU irányelv 8. cikkének (1) bekezdése szerinti valamennyi jövedelem- és tőkekategória tekintetében: az üzenetekre és az adófizetőkre vonatkozó statisztikák

               – a munkaviszonyból származó jövedelem és a vezető tisztségviselők tiszteletdíja esetében: az üzenetekre és a kedvezményezettekre, az üzenetekre és a fizető felekre, a kedvezményezettekre és a velük kialakult viszonyra, a fizető felekre és a velük kialakult viszonyra, a kedvezményezettekre és a jövedelemre vonatkozó statisztikák

               – a nyugdíj esetében: az üzenetekre és a kedvezményezettekre, az üzenetekre és a fizető felekre, a kedvezményezettekre, a fizető felekre, a nyugdíjrendszerre és a jövedelemre vonatkozó statisztikák

               – az életbiztosítási termékek esetében: az üzenetekre és a kötvényekre, általában a kötvényekre és az eseményekre vonatkozó statisztikák

               – az ingatlan tulajdonjoga és az ingatlanból származó jövedelem esetében: az üzenetekre és a felekre, általában a felekre, az ingatlanok mennyiségére és értékére, az ügyletek mennyiségére és értékére, a hitelesemények mennyiségére és értékére, valamint a jogokból származó jövedelem mennyiségére és értékére vonatkozó statisztikák

               – az üzenetek státusza esetében: az üzenetek státuszára és a státusszal kapcsolatos hibaüzenetekre vonatkozó statisztikák

               – az adatokat nem tartalmazó üzenetek esetében: az adatokat nem tartalmazó üzenetekre vonatkozó statisztikák

               XI. MELLÉKLET

               A 2d. cikkben említett jegyzék

               A 2011/16/EU irányelv 8. cikkének (3a) bekezdése szerinti kötelező automatikus információcseréhez az irányelv 23. cikkének (4) bekezdése értelmében szükséges statisztikai adatoknak a következő információkat kell tartalmazniuk:

               – üzenetenként a származási országra és a rendeltetési országra, az összes bejegyzésre és a kifizetés teljes összegére vonatkozó statisztikák

               – származási országonként az adatszolgáltató pénzügyi intézmények teljes számára és a kifizetés teljes összegére vonatkozó statisztikák

               – egyedi számlánként a számlatulajdonosok mennyiségére, a fizetési kategóriákra és a fizetési kategóriánkénti összegre vonatkozó statisztikák

               – számlánként a számlatulajdonosok típusára, a számlatulajdonosok adóazonosító számára vagy ezzel egyenértékű azonosítójára, a számlatulajdonosok illetősége szerinti országra, a természetes személynek minősülő számlatulajdonosokra, a lezárt számlákra és a nyugvó számlákra vonatkozó statisztikák

               – számlatulajdonosonként az ellenőrzést gyakorló személyek típusára, az ellenőrzést gyakorló személyek adóazonosító számára vagy annak funkcionális megfelelőjére, az ellenőrzést gyakorló személyek adóazonosító számára, az ellenőrzést gyakorló személyek illetősége szerinti országra és a természetes személynek minősülő, ellenőrzést gyakorló személyekre vonatkozó statisztikák.

               XII. MELLÉKLET

               A 2d. cikkben említett jegyzék

               A 2011/16/EU irányelv 8aa. cikke szerinti kötelező automatikus információcseréhez az irányelv 23. cikkének (4) bekezdése értelmében szükséges statisztikai adatoknak a következő információkat kell tartalmazniuk:

               – az Adatszolgáltatásra kötelezett szervezetektől kapott országonkénti jelentések száma

               – az Adatszolgáltatásra kötelezett szervezetek által küldendő olyan országonkénti jelentések száma, amelyek nem, vagy csak részben érkeztek be (a Végső anyavállalatok joghatóságai szerinti bontásban)

               – az összes többi tagállamtól kapott országonkénti jelentések száma

               – az összes többi tagállam által küldendő, de be nem érkezett országonkénti jelentések száma

               – az összes többi tagállamnak megküldött országonkénti jelentések száma


title: A BIZOTTSÁG (EU) .../... VÉGREHAJTÁSI RENDELETE a 809/2014/EU végrehajtási rendeletnek a kendertermesztésre használt területekre vonatkozó támogatási kérelmekhez kapcsolódó címkézési követelmények tekintetében történő módosításáról

text:
               A BIZOTTSÁG (EU) .../... VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

               (2018.5.14.)

               a 809/2014/EU végrehajtási rendeletnek a kendertermesztésre használt területekre vonatkozó támogatási kérelmekhez kapcsolódó címkézési követelmények tekintetében történő módosításáról

               AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 78. cikke első albekezdésének b) pontjára,

               mivel:

               (1)A 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 17. cikke (7) bekezdése első albekezdése c) pontjának megfelelően
                  2
                az egységes kérelemnek a kendertermelésre használt területek tekintetében tartalmaznia kell a 2002/57/EK tanácsi irányelvvel összhangban a vetőmag csomagolásán alkalmazott hatósági címkéket
                  3
               .

               (2)Az (EU).../... bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelettel
                  4
                módosított 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet
                  5
                9. cikkének (1) bekezdése a 2008/62/EK bizottsági irányelv
                  6
                szerinti genetikai anyagok esetében alternatívát tartalmaz a kendermag minősítése vonatkozásában.

               (3)Ezért indokolt a 809/2014/EU végrehajtási rendelet 17. cikke (7) bekezdése első albekezdése c) pontjának módosítása és azon dokumentumok meghatározása, amelyek a 2008/62/EK irányelvnek megfelelően minősített genetikai anyagok esetében hatósági címkeként elfogadhatók.

               (4)A 809/2014/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (5)Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a közvetlen kifizetésekkel foglalkozó bizottság véleményével,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

               1. cikk

               A 809/2014/EU végrehajtási rendelet 17. cikke (7) bekezdése első albekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

                  „c) a 2002/57/EK tanácsi irányelvvel* és különösen annak 12. cikkével összhangban a vetőmag csomagolásán alkalmazott hatósági címkék, illetve a tagállam által azokkal egyenértékűnek elismert bármely más dokumentum; vagy a 2008/62/EK bizottsági irányelvnek** megfelelően minősített genetikai anyagok esetében a beszállító címkéi vagy a genetikai anyagok vetőmagjának csomagolásán alkalmazott, a szóban forgó irányelv 18. cikkében említett nyomtatott, illetve bélyegzett felirat.

               *
                     A Tanács 2002/57/EK irányelve (2002. június 13.) az olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazásáról (HL L 193., 2002.7.20., 74. o.).

               **
                     A Bizottság 2008/62/EK irányelve (2008. június 20.) a helyi és a regionális feltételekhez természetes módon alkalmazkodott, és génerózió által veszélyeztetett mezőgazdasági honos fajok és fajták elfogadása, és ezen honos fajok és fajták vetőmagjának, valamint vetőburgonyájának forgalmazása esetében alkalmazható eltérésekről (HL L 162., 2008.6.21., 13. o.).”

               2. cikk

               Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

               Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én. 2018.5.14.

                     a Bizottság részéről

                     elnök
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        HL L 347., 2013.12.20., 549. o.

                     (2)

                        A Bizottság 809/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. július 17.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak az integrált igazgatási és kontrollrendszer, a vidékfejlesztési intézkedések és a kölcsönös megfeleltetés tekintetében történő megállapításáról (HL L 227., 2014.7.31., 69. o.).

                     (3)

                        A Tanács 2002/57/EK irányelve (2002. június 13.) az olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazásáról (HL L 193., 2002.7.20., 74. o.).

                     (4)

                        HL […]

                     (5)

                        A Bizottság 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. március 11.) a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről és X. mellékletének módosításáról (HL L 181., 2014.6.20., 1. o.).

                     (6)

                        A Bizottság 2008/62/EK irányelve (2008. június 20.) a helyi és a regionális feltételekhez természetes módon alkalmazkodott és génerózió által veszélyeztetett mezőgazdasági honos fajok és fajták elfogadása, és ezen honos fajok és fajták vetőmagjának, valamint vetőburgonyájának forgalmazása esetében alkalmazható eltérésekről (HL L 162., 2008.6.21., 13. o.).


title: A BIZOTTSÁG (EU) .../... VÉGREHAJTÁSI RENDELETE az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló 808/2014/EU végrehajtási rendelet módosításáról

text:
               A BIZOTTSÁG (EU) .../... VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

               (2018.7.30.)

               az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló 808/2014/EU végrehajtási rendelet módosításáról

               AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 8. cikke (3) bekezdésére,

               mivel:

               (1)A 808/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet
                  2
                megállapítja az 1305/2013/EU rendelet alkalmazásának szabályait. Az (EU) 2017/2393 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  3
                az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra vonatkozó általános szabályok egyszerűsítése révén módosította az 1305/2013/EU rendeletet. Az 1305/2013/EU rendelet végrehajtására vonatkozó szabályokat ezért ennek megfelelően szintén módosítani kell.

               (2)Eltörlésre került az a kötelezettség, melynek értelmében a tanácsadó szerveket külön pályázati felhívás útján kell kiválasztani. Ezért a pályázati felhívásokra vonatkozó végrehajtási szabályokat törölni kell a rendeletből.

               (3)Az 1305/2013/EU rendelet a 2. cikk (1) bekezdésének n) pontjában kiegészült a fiatal mezőgazdasági termelők közös üzemlétesítésére vonatkozó szabályokkal, továbbá a 2. cikk (1) bekezdésének s) pontjában az „üzem létesítésének napja” fogalommeghatározásával. A 808/2014/EU végrehajtási rendelet I. melléklete 1. részének 8. pontjában szereplő, a fiatal mezőgazdasági termelőkre vonatkozó rendelkezéseket ennek megfelelően ki kell igazítani. Továbbá mivel a 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletnek
                  4
                a mezőgazdasági üzemek és a vállalkozások fejlesztésével kapcsolatos 57. cikke törlésre került, a 808/2014/EU végrehajtási rendeletben meghatározott, üzleti tervvel kapcsolatos szabályokat is célszerű egyszerűbbé tenni.

               (4)Ezenfelül a pénzügyi eszközökre vonatkozó szabályok is egyszerűsödtek. Az 1305/2013/EU rendelet 49. cikkének (4) bekezdésébe bekerült a finanszírozási eszközökből támogatott műveletekre vonatkozó kiválasztási kritériumok alkalmazása alóli mentesség. A 808/2014/EU végrehajtási rendelet I. melléklete 1. részének 8. pontját e rendelkezésnek megfelelően ki kell igazítani.

               (5)A szükségtelen adminisztratív terhek és különösen a finanszírozási tervek gyakori módosításának elkerülése érdekében egyértelművé kell tenni, hogy az egyes programok pénzügyi tervében bemutatott tervezett EMVA-hozzájárulások felső összeghatárának túllépése kapcsán alkalmazandó maximalizálás az adott intézkedés teljes keretösszegére vonatkozik.

               (6)Az 1305/2013/EU rendelet 39a. cikke a valamely konkrét ágazatba tartozó mezőgazdasági termelők számára jövedelemstabilizáló eszközt hoz létre, 37. cikke pedig támogatást tesz lehetővé a mezőgazdasági termelő átlagos éves termésének több mint 20 %-át elpusztító kedvezőtlen éghajlati jelenség, állat- vagy növénybetegség, kártevőfertőzés vagy környezeti esemény által okozott veszteségeket fedező mezőgazdasági biztosítási szerződésekhez. Az 1305/2013/EU rendelet 8. cikke (1) bekezdésének h) pontjával összhangban a finanszírozási tervnek tartalmaznia kell az EMVA tervezett hozzájárulását és az alkalmazandó mértéket.

               (7)A 808/2014/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (8)Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vidékfejlesztési Bizottság véleményével,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

               1. cikk

               A 808/2014/EU végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:

               1. A 7. cikket el kell hagyni.

               2. A 8. cikk (1) bekezdését el kell hagyni.

               3. Az I. melléklet 1. része a következőképpen módosul:

               a)a 8. pont („A kiválasztott intézkedések ismertetése”) a következőképpen módosul:

               i.a 2. c) pont helyébe a következő szöveg lép:

               „c)
                     az intézkedés alkalmazási köre, a támogatható kedvezményezettek, valamint adott esetben a támogatás összegének vagy mértékének kiszámításához használt módszer, szükség esetén alintézkedések és/vagy művelettípusok szerinti bontásban. Az egyes művelettípusok esetében az elszámolható költségek, a támogathatósági feltételek, az alkalmazandó összegek és támogatási mértékek, valamint a kritériumok megállapítására irányadó elvek. Ha az 1303/2013/EU rendelet 38. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) és b) pontja alapján végrehajtott pénzügyi eszköz részesül támogatásban, a pénzügyi eszköz típusának leírása, a kedvezményezettek általános kategóriái, az elszámolható költségek általános kategóriái és a maximális támogatási mérték.”

               ii.a 2. e) pont 5. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

               „5. A mezőgazdasági üzemek és a vállalkozások fejlesztése (az 1305/2013/EU rendelet 19. cikke)

               — az 1305/2013/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdése a) pontjának iii. alpontjában említett mezőgazdasági kisüzemek meghatározása;

               — az 1305/2013/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének s) pontjában említett tevékenységek meghatározása („üzem létesítésének napja”);

               — az 1305/2013/EU rendelet 19. cikke (4) bekezdésének ötödik albekezdésében említett felső és alsó küszöbértékek meghatározása;

               — a fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatás egyedi feltételei abban az esetben, ha e termelők a 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikke (1) és (2) bekezdésének megfelelően nem a mezőgazdasági üzem egyedüli vezetőjeként kezdik meg tevékenységüket;

               — információ a 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében említett türelmi időszak alkalmazására vonatkozóan;

               — az üzleti tervvel kapcsolatos követelmények összefoglalása;

               — a különböző intézkedések ötvözésére vonatkozó lehetőség kihasználása az ezen intézkedésekhez a fiatal mezőgazdasági termelő számára hozzáférést biztosító üzleti terven keresztül;

               — a diverzifikálás által lefedett területek.”

               iii.
                     a 2. e) pont 16. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

               „16. Kockázatkezelés (az 1305/2013/EU rendelet 36—39a. cikke)”

               b)a 10. pont c) pontja a következők szerint módosul:

               i.az első albekezdés a következő v) ponttal egészül ki:

               „v)
                     az 1305/2013/EU rendelet 37. cikkének megfelelő, 20 %-os alsó küszöbbel végrehajtott műveletek és az 1305/2013/EU rendelet 39a. cikkének megfelelően végrehajtott műveletek esetén a teljes uniós hozzájárulás indikatív összege és indikatív mértéke.”

               ii.a pont a következő albekezdéssel egészül ki:

               „Az 1306/2013/EU rendelet 36. cikkében említett időközi kifizetések, az egyenleg 37. cikk szerinti kifizetése és az 51. cikk szerinti számlaelszámolás alkalmazásában a program támogatható közkiadásaihoz nyújtható EMVA-hozzájárulást az intézkedés szintjén kell betartani.”

               2. cikk

               Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

               Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én. 2018.7.30.

                     a Bizottság részéről

                     elnök
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        HL L 347., 2013.12.20., 487. o.

                     (2)

                        A Bizottság 808/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. július 17.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak megállapításáról (HL L 227., 2014.7.31., 18. o.).

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2393 rendelete (2017. december 13.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1305/2013/EU, a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról szóló 1306/2013/EU, a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 1307/2013/EU, a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1308/2013/EU és az élelmiszerlánccal, az állategészségüggyel és állatjóléttel, valamint a növényegészségüggyel és a növényi szaporítóanyagokkal kapcsolatos kiadások kezelésére vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 652/2014/EU rendelet módosításáról (HL L 350., 2017.12.29., 15. o.).

                     (4)

                        A Bizottság 809/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. július 17.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak az integrált igazgatási és kontrollrendszer, a vidékfejlesztési intézkedések és a kölcsönös megfeleltetés tekintetében történő megállapításáról (HL L 227., 2014.7.31., 69. o.).


title: A Bizottság (EU) 2018/1693 végrehajtási rendelete (2018. november 5.) a „Vijlen” (OEM) elnevezés oltalmának az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 99. cikke alapján történő megadásáról

text:
                  12.11.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 282/3

         A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1693 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2018. november 5.)
         a „Vijlen” (OEM) elnevezés oltalmának az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 99. cikke alapján történő megadásáról
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 99. cikkére,
         mivel:

                     (1)

                     Az 1308/2013/EU rendelet 97. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta a Hollandia által a „Vijlen” elnevezés bejegyzésére vonatkozóan benyújtott kérelmet, majd közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2).

                     (2)

                     A Bizottsághoz nem érkezett az 1308/2013/EU rendelet 98. cikke szerinti kifogásolási nyilatkozat.

                     (3)

                     Az 1308/2013/EU rendelet 99. cikkének megfelelően a „Vijlen” elnevezést oltalomban kell részesíteni, és be kell jegyezni a szóban forgó rendelet 104. cikkében említett nyilvántartásba.

                     (4)

                     Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk
            A „Vijlen” (OEM) elnevezés oltalomban részesül.

            2. cikk
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2018. november 5-én.

                  a Bizottság részéről,

                  az elnök nevében,

               Phil HOGAN

                  a Bizottság tagja

            (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

            (2)  HL C 203., 2018.6.13., 2. o.