title: A Bizottság (EU) 2017/942 végrehajtási rendelete (2017. június 1.) a Kínai Népköztársaságból származó volfrám-karbid, zsugorított volfrám-karbid és fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbid behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

text:
                  2.6.2017

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 142/53

            A BIZOTTSÁG (EU) 2017/942 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
      (2017. június 1.)
      a Kínai Népköztársaságból származó volfrám-karbid, zsugorított volfrám-karbid és fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbid behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
      tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
      mivel:
      1.   AZ ELJÁRÁS

      1.1.   Hatályban levő intézkedések

                  (1)

                  A 2737/90/EGK tanácsi rendelettel (2) a Tanács 33 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy érintett ország) származó volfrám-karbid és zsugorított volfrám-karbid behozatalára (a továbbiakban: eredeti vizsgálat). A 90/480/EGK határozattal (3) a Bizottság elfogadta két fő exportőr kötelezettségvállalásait az intézkedések hatálya alá tartozó termékkel kapcsolatban.

                  (2)

                  A két érintett kínai exportőr kötelezettségvállalásainak visszavonását követően a Tanács a 610/95/EK tanácsi rendelettel módosította a 2737/90/EGK rendeletet (4), és 33 %-os végleges vámot vetett ki a volfrám-karbid és zsugorított volfrám-karbid behozatalára.

                  (3)

                  A 771/98/EK tanácsi rendelettel (5) – hatályvesztési felülvizsgálatot követően – további ötéves időszakra hosszabbították meg ezeket az intézkedéseket.

                  (4)

                  A 2268/2004/EK tanácsi rendelettel (6) – hatályvesztési felülvizsgálatot követően – a Tanács 33 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínából származó volfrám-karbid és zsugorított volfrám-karbid behozatalára.

                  (5)

                  Az 1275/2005/EK tanácsi rendelettel (7) a Tanács módosította a termékkör fogalommeghatározását, és a fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbidra is kiterjesztette.

                  (6)

                  Az 1225/2009/EK tanácsi rendelet (8) 11. cikke (2) bekezdése szerinti felülvizsgálatot (a továbbiakban: előző hatályvesztési felülvizsgálat) követően a Tanács a 287/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (9) újabb ötéves időszakra hosszabbította meg az intézkedéseket.

            1.2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

                  (7)

                  A meglévő intézkedések közelgő hatályvesztéséről (10) szóló értesítés közzétételét követően a Bizottsághoz 2015. december 7-én kérelem érkezett ezen intézkedéseknek az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítása iránt (a továbbiakban: felülvizsgálat iránti kérelem).

                  (8)

                  A kérelmet hat olyan uniós gyártó (a továbbiakban: kérelmező) nevében nyújtották be, amelyek termelése a volfrám-karbid, a zsugorított volfrám-karbid és a fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbid (a továbbiakban: volfrám-karbid) teljes uniós termelésének több mint 25 %-át teszi ki.

                  (9)

                  A kérelem alapjául az szolgált, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg az uniós gazdasági ágazatot ért dömping folytatódását és a kár megismétlődését eredményezné.

            1.3.   Az eljárás megindítása

                  (10)

                  Miután a Bizottság az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2016. március 23-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (11) (a továbbiakban: eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.

                  (11)

                  Több felhasználó jelezte, hogy a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat megindítása előtt kérték a Bizottságot, hogy párhuzamosan az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelő időközi felülvizsgálatot is indítson el, amennyiben hatályvesztés felülvizsgálata indul. Ezt az állítást a közzététel után is megismételték.

                  (12)

                  Az állításokkal ellentétben azonban nem érkezett ilyen kérelem a Bizottsághoz. A kérdéses felek mindössze azt a kérdést tették fel a Bizottságnak, hogy a dömpingre és a kárra vonatkozó előző ténymegállapítások napjainkban is érvényesek-e. Ezeket a kérdéseket nem kísérte időközi felülvizsgálat megindítása iránti kérelem, mint ahogy a felek semmilyen olyan bizonyítékot nem nyújtottak be, ami alátámasztja a körülmények változásának tartósságát. Csak az a kérelem tekinthető érvényesnek, amelyet a körülmények megváltozásának tartós jellegét igazoló, elegendő bizonyíték támaszt alá.

            1.4.   Érdekelt felek

                  (13)

                  A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta az ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, a kínai hatóságokat, az ismert importőröket és felhasználókat a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket az abban való részvételre.

                  (14)

                  Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőkön belül meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, amely azt kérelmezte, és ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolták. Az érdekelt felek arra is lehetőséget kaptak, hogy a vizsgálat megindításával kapcsolatban észrevételeket nyújtsanak be, illetve kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

                  (15)

                  A vizsgálat során négy meghallgatást tartottak: kettőt több felhasználó, egyet az uniós gyártók részvételével és egyet a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő jelenlétében egy importáló/felhasználó számára.

            a)   Mintavétel

                  (16)

                  A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikke alapján mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

         Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

                  (17)

                  Tekintettel arra, hogy Kínában nyilvánvalóan sok exportáló gyártó működik, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság mintavételt irányozott elő.

                  (18)

                  A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a Kínában működő összes ismert exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. A Bizottság ezenfelül felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy amennyiben még vannak olyan további exportáló gyártók, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, nevezze meg azokat, és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot.

                  (19)

                  Nyolc kínai exportáló gyártótól (illetve azok csoportjaitól) érkezett mintavételi információ a felkérésre.

                  (20)

                  Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a Bizottság elsőként egy olyan, három gyártói csoportból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. Az alaprendelet 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság valamennyi ismert, érintett exportáló gyártó (illetve azok csoportjai), továbbá a kínai hatóságok véleményét is kikérte a minta kiválasztásával kapcsolatban. Nem érkezett észrevétel.

                  (21)

                  Kérdőíveket küldtek ki a mintában szereplő három exportáló gyártónak (illetve azok csoportjainak), de egyik sem bocsátotta a Bizottság rendelkezésére a kért információkat. Ezért annak érdekében, hogy megállapíthassák a dömping és károkozás folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, a Bizottság szolgálatai szükségesnek ítélték meg az együttműködés kezdeményezését a mintavételi információkat benyújtó többi exportáló gyártóval (vagy azok csoportjaival). Valamennyi ismert, érintett exportáló gyártó (illetve azok csoportjai), továbbá a kínai hatóságok véleményét is kikérték az új mintáról. Nem érkezett észrevétel. Ezért a kérdőíveket kiküldték a többi exportáló gyártónak (illetve azok csoportjainak). Mindazonáltal egyik kínai exportáló gyártó (illetve azok csoportjai) sem bocsátotta a Bizottság rendelkezésére a kért információkat.

         Mintavétel az uniós gyártók körében

                  (22)

                  A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy meghatározott egy uniós gyártókból álló, ideiglenes mintát. A felülvizsgálat iránti kérelem szerint kilenc volfrámkarbid-gyártó van az Unióban, közülük hat a szabadpiacra, három pedig elsősorban belső felhasználásra végez gyártást. A szabadpiacra gyártó mind a hat (a teljes uniós termelés 65 %-át képviselő) uniós gyártó, illetve uniós gyártócsoport jelentkezett az eljárás megindítását megelőzően. A Bizottság úgy határozott, hogy mind a hat gyártót bevonja a mintába. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy közöljék az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeiket. A megadott határidőig nem érkezett észrevétel, és így az ideiglenes minta megerősítést nyert. A mintát az uniós gazdasági ágazat szempontjából kellően reprezentatívnak ítélték.

                  (23)

                  A legfőképp a kötött piacra termelő három gyártó ugyan nem működött együtt, de nem ellenezte a vizsgálatot.

         Mintavétel az importőrök/felhasználók körében

                  (24)

                  A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – megkeresett és felkért tíz ismert importőrt/felhasználót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat.

                  (25)

                  Határidőn belül hét vállalat jelentkezett, és mindegyiküknek elküldték a kérdőívet. Mind a hét vállalat felhasználó volt.

            b)   A kérdőívre adott válaszok

                  (26)

                  A Bizottság a mintában szereplő hat uniós gyártónak, hét ismert felhasználónak, nyolc kínai exportáló gyártónak (illetve azok csoportjainak) és lehetséges analóg országok (Kanada, Japán és az Amerikai Egyesült Államok) húsz ismert gyártójának küldött kérdőíveket.

                  (27)

                  A Bizottság hat uniós gyártótól, nyolc felhasználótól (kettő kapcsolatban áll egymással), és a lehetséges analóg országok közül az Amerikai Egyesült Államok, valamint Japán egy-egy gyártójától kapott kitöltött kérdőívet. Egyetlen kínai exportáló gyártó (illetve azok csoportjai) sem töltötte (töltötték) ki a kérdőívet.

                  (28)

                  Jelentkezett egy, nem vasfémekkel foglalkozó német társulás, amely támogatta az intézkedések további alkalmazását.

            c)   Ellenőrző látogatások

                  (29)

                  A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor:

                                 Uniós gyártók

                                          —

                                          Eurotungstène Poudres SA, Grenoble, Franciaország

                                          —

                                          Global Tungsten & Powders spol. s r.o., Bruntál, Cseh Köztársaság

                                          —

                                          H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Németország

                                          —

                                          Tikomet Oy, Jyväskylä, Finnország

                                          —

                                          Treibacher Industrie AG, Althofen, Ausztria

                                          —

                                          Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg. KG, St. Peter, Ausztria

                                 Felhasználók

                                          —

                                          Atlas Copco Secoroc AB, Fagersta, Svédország

                                          —

                                          Betek GmbH & Co. KG, Aichhalden, Németország

                                          —

                                          Gühring KG, Albstadt, Németország

                                          —

                                          Konrad Friedrichs GmbH & Co. KG, Kulmbach, Németország

                                          —

                                          Technogenia SAS, Sait-Jorioz, Franciaország

                                 Gyártó az analóg országban

                                          —

                                          Global Tungsten & Powders Corp., Towanda, Amerikai Egyesült Államok.

            1.5.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

                  (30)

                  A dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2015. január 1. és 2015. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének megállapítása szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2012. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

            2.   A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

      2.1.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

                  (31)

                  Az e felülvizsgálat tárgyát képező termék a jelenleg a 2849 90 30 és ex 3824 30 00 KN-kód (TARIC-kód: 3824300010) alá tartozó volfrám-karbid, zsugorított volfrám-karbid és fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbid (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék).

                  (32)

                  A volfrám-karbid, a zsugorított volfrám-karbid és a fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbid a szén és a volfrám hőkezeléssel előállított vegyületei. Ezek a termékek köztes termékek, amelyeket alapanyagként használnak olyan keményfém-alkotóelemek gyártásában, mint a cementált karbid vágószerszámok és a nagy tűrőképességű alkotóelemek, a kopásálló bevonatokban, az olajipari fúrófejeknél és bányászati eszközöknél, valamint a fémek húzásához és domborításához használt süllyesztékekhez és sajtolószerszámokhoz.

                  (33)

                  A figyelembe vett időszak alatt a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az Unióban ún. primer gyártási eljárással „primer” nyersanyagokból” (ércből, koncentrátumból, ammónium-paravolframátból [APT] és oxidból), újrahasznosítással pedig hulladékból állították elő. A keményfém-hulladék a keményfém-gyártó vállalatok gyártási folyamatának és a szerszámgépgyártás folyamatának részeként, valamint a keményfém termékek végfelhasználóinál keletkezik. A volfrámiparban a fémhulladék kémiai újrahasznosítással vagy cinkvisszanyeréssel hasznosítható újra.

                  (34)

                  A primer volfrám és a kémiai újrahasznosítással előállított volfrám fizikai és kémiai tulajdonságai és felhasználása egyaránt megegyezik. Ezenfelül a gyártási folyamat során nem különítik el a primer nyersanyagokból és fémhulladékból előállított volfrám-karbidot.

                  (35)

                  A cinkvisszanyerési eljárás során fémporokkal, például kobalttal kevert volfrám-karbid keletkezik. Ez a gyártási folyamat fizikai-mechanikai újrahasznosítási eljárás, amelynek során a fémhulladék minősége határozza meg a volfrám-karbid minőségét.

                  (36)

                  Számos érdekelt fél jelezte, hogy mivel a cinkkel visszanyert porok és a primer nyersanyagokból kinyert volfrám-karbid gyártási költségei, keresleti szintje, vásárlói és alkalmazási területei különböznek, a cinkkel visszanyert porokra nem kellene kiterjednie a vizsgálatnak.

                  (37)

                  A cinkkel visszanyert porok az e vizsgálat tárgyát képező három terméktípus egyikének, a fémporral összekevert volfrám-karbidnak a leírása alá tartoznak. A jelenlegi vizsgálat megállapította, hogy a cinkkel visszanyert por kémiai tisztasága alacsonyabb, szemcseméret-eloszlása pedig szélesebb, mint a primer nyersanyagból vagy a kémiai újrahasznosítás révén volfrámhulladékból előállított volfrám-karbidé. Az előállított por minősége a felhasznált hulladék minőségétől függ. Noha a cinkkel visszanyert porok nem használhatók fel minden alkalmazási területen volfrám-karbidként, alkalmasak bizonyos keményfém eszközök előállítására. Ennélfogva megállapítást nyert, hogy a volfrám-karbid e típusa a primer nyersanyagokból, illetve a kémiai újrahasznosítás révén hulladékból előállított volfrám-karbidhoz hasonló fizikai-kémiai jellemzőkkel és alkalmazási területekkel rendelkezik. Ezenfelül a (36) preambulumbekezdésben említett egyéb elemek, mint a gyártási költségek és a kereslet nem lényegesek a felülvizsgálat tárgyát képező termék meghatározása szempontjából. Ami pedig a cinkkel visszanyert porok különböző állítólagos vásárlóit illeti, a vizsgálat feltárta, hogy az ezzel érvelő érdekelt felek közül három ténylegesen e terméktípus és a volfrám-karbid felhasználói voltak. Az állítást ezért elutasították.

                  (38)

                  Több érdekelt fél érvelt azzal, hogy a jelenlegi vizsgálatnak nem szabad kiterjednie a hulladékból előállított volfrám-karbidra. Azt állították, hogy a Kínából importált, a felülvizsgálat tárgyát képező terméket szinte kizárólag primer nyersanyagból állítják elő, míg az uniós gazdasági ágazat újrafeldolgozott anyagból is előállít volfrám-karbidot. Az említett felek azt is állították, hogy a volfrám-karbid előállítási költsége függ a felhasznált nyersanyagtól, és hogy a hulladék összegyűjtése, szállítása és feldolgozása eltérő költségszerkezetet eredményez.

                  (39)

                  A felhasznált nyersanyagtól (primer nyersanyag vagy hulladék) függő előállítási költség nem a termék meghatározása, hanem annak technikai, fizikai és kémiai tulajdonságai, valamint alap felhasználási területei szempontjából lényeges. Továbbá, ahogyan az uniós gazdasági ágazat gyártási folyamatának vizsgálata során megerősítést nyert, hogy nem különítik el a primer nyersanyagból és a hulladékból előállított volfrám-karbidot. Az uniós gyártók között van, amelyik csak primer nyersanyagot használ fel a gyártási folyamat során, míg mások hulladékot is. A (34) preambulumbekezdésben említettek szerint a primer nyersanyagból és hulladékból előállított volfrám-karbid fizikai-kémiai tulajdonságai és felhasználása megegyezik. Mindenesetre a (21) preambulumbekezdésben említettek szerint egyik kínai exportáló gyártó sem töltötte ki a kérdőívet. A Bizottságnak ezért nem volt lehetősége értékelni gyártási folyamataikat és az Unióba exportált terméktípusokat. Ilyenformán elutasították azt az állítást, hogy a jelenlegi vizsgálatnak ne legyen tárgya a hulladékból előállított volfrám-karbid.

                  (40)

                  Az egyik felhasználó azt állította, hogy a vizsgálatnak figyelembe kell vennie a volfrám-karbid különböző kereskedelmi tulajdonságait, mivel annak különféle fajtái (például ultrafinom, standard és magas hőmérsékleten karburizált fajták) hatással vannak az árakra és azok összehasonlíthatóságára. Azt is állították továbbá, hogy a kínai exportáló gyártók a standard fajtára szakosodtak, míg az uniós gazdasági ágazat valamennyi fajtát előállítja.

                  (41)

                  Ez az állítás nem volt megalapozott, és nem nyert megerősítést a vizsgálat során. A kérdéses felhasználó nem támasztotta alá az állítását a különféle terméktípusok/-minőségek közötti jelentős árkülönbségre utaló bizonyítékokkal. Az állítást ezen túlmenően a vizsgálat során gyűjtött információk sem erősítették meg. Sőt, a (21) preambulumbekezdésben említettek szerint egyik kínai exportáló gyártó sem küldött vissza kitöltött kérdőívet. A Bizottság ezért többek között nem tudta felmérni, hogy milyen típusú termékeket gyártanak, illetve milyen költségszerkezettel és értékesítési árakkal dolgoznak. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

            2.2.   A hasonló termék

                  (42)

                  A vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy az exportáló gyártók által gyártott és az Uniónak értékesített, a felülvizsgálat tárgyát képező termék fizikai-kémiai tulajdonságát és felhasználását tekintve azonos az uniós gyártók által előállított és az Unió piacán értékesített, illetve az analóg országban előállított és értékesített termékkel.

                  (43)

                  A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ezért az említett termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló terméknek minősülnek.

            3.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

      3.1.   Dömping

         Analóg ország

                  (44)

                  Az eredeti vizsgálatban egyik kínai exportáló gyártót sem részesítették piacgazdasági elbánásban. Valamennyi exportáló gyártó esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának értelmében egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban érvényes ár vagy számtanilag képzett érték alapján kell megállapítani. Ehhez ki kellett választani egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országot (a továbbiakban: analóg ország).

                  (45)

                  Az előző hatályvesztési felülvizsgálatokban az Amerikai Egyesült Államokat (a továbbiakban: USA) választották analóg országnak. A jelenlegi felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben a Bizottság ismét az USA-t javasolta analóg országnak, és felkérte az érdekelt feleket, hogy küldjék meg észrevételeiket.

                  (46)

                  A Bizottság más lehetséges analóg országokban is törekedett együttműködésre, és kapcsolatba lépett a volfrám-karbid Japánban és Kanadában működő ismert gyártóival, akiket egyúttal arra is felkért, hogy bocsássák rendelkezésre a szükséges információkat. A Bizottság felvette a kapcsolatot Izrael, Japán, az USA, Kanada, a Koreai Köztársaság, India és az Oroszországi Föderáció hatóságaival, és tájékoztatást kért a volfrám-karbid előállításának helyzetéről a saját országukban. A Bizottság Kanadától, Japántól és az USA-tól kapott tájékoztatást mintegy 20 olyan ismert gyártóról, amelyek hasonló terméket állítanak elő az említett országokban, és amelyekkel felvették a kapcsolatot, és felkérték őket a kérdőív kitöltésére. Mindössze egy egyesült államokbeli és egy japán gyártó jelentkezett, illetve nyújtotta be a kért információkat.

                  (47)

                  Az USA és Japán piaca a belföldi gyártók számát, a hatályban levő dömpingellenes intézkedések hiányát és a Kínából érkező jelentős mennyiségű behozatalt tekintve hasonló jellemzőkkel bír. Ez azt jelezte, hogy mindkét piac versenyképes.

                  (48)

                  Ugyanakkor míg a japán gyártó csak elenyésző mennyiséget értékesített a hasonló termékből belföldi piacán, az egyesült államokbeli gyártó nagy mennyiségben tette mindezt belföldi piacán a felülvizsgálati időszakban.

                  (49)

                  Noha több fél jelezte, hogy az egyesült államokbeli gyártó kapcsolatban áll az uniós gazdasági ágazattal, ez a tény önmagában nem akadály, hogy az USA-t analóg országnak válasszák ki. Valójában egyetlen fél sem nyújtott be bizonyítékot arra nézve, hogy ebben az esetben ez a kapcsolat hatással lenne az USA belföldi áraira, és hogy ebből következően az USA nem lenne megfelelő analóg ország.

                  (50)

                  Több érdekelt fél továbbá azt állította, hogy nem vették figyelembe az USA-ban használt gyártási módszereket, különösen azt, hogy a volfrám-karbidot primer nyersanyagból vagy hulladékból állítják-e elő (lásd a (33) preambulumbekezdés tartalmát). Ezek a felek azt állították, hogy ezek a különféle gyártási módszerek hatással vannak a keresletre és az árakra az USA piacán, amit figyelembe kell venni. Ezen túlmenően azt is állították, hogy az USA-ban jellemző árak kifejezetten magasak, mivel az ottani gyártók magas szerződéses árakon dolgoznak a hadseregnek.

                  (51)

                  A (34) preambulumbekezdésben már említettek szerint a primer nyersanyagból és hulladékból előállított volfrám-karbid fizikai-kémiai tulajdonságai és felhasználása megegyezik. Így tehát az USA-ban sem tettek különbséget a primer nyersanyagból és hulladékból előállított volfrám-karbid között a gyártási folyamat során. A vizsgálat ezenfelül azt is feltárta, hogy a gyártási folyamat nem befolyásolja a keresletet és az árakat.

                  (52)

                  Sőt, miközben a volfrám-karbidot ténylegesen katonai alkalmazási területeken használják fel, a vizsgálat során gyűjtött információk alapján nem volt bizonyíték arra, hogy a kormányzattal való bármilyen együttműködésnek hatása lenne az analóg piaci gyártó belföldi árára.

                  (53)

                  Végül pedig az érdekelt felek nem javasoltak alternatív analóg országot.

                  (54)

                  Az USA analóg piacként való megfelelőségét vitató érveket ezért elutasították.

                  (55)

                  A fentiek alapján, figyelembe véve az analóg országok gyártóinak belföldi piacán értékesített mennyiségeket a kiválasztás során, mivel az USA-t az eredeti vizsgálatban is analóg országként használták, és mert a Bizottság nem kapott semmilyen észrevételt az analóg piacként való megfelelőségét vitató érdekelt felektől, az Egyesült Államokat megfelelő analóg országnak tekintették.

                  (56)

                  Az érdekelt feleket értesítették a kiválasztásról. Nem érkezett észrevétel.

         Rendes érték

                  (57)

                  Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság először azt vizsgálta meg, hogy a hasonló termék analóg ország gyártója általi piaci értékesítésének összmennyisége a belföldi piac esetében reprezentatív volt-e a felülvizsgálati időszak alatt. A szóban forgó értékesítést akkor tekintik reprezentatívnak, ha a független vevők részére történt értékesítés összmennyisége eléri a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából az Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiségének 5 vagy ennél nagyobb százalékát a felülvizsgálati időszak alatt, ahogy az a (111) preambulumbekezdésben megállapításra került. Ennek alapján a hasonló termék analóg országbeli gyártó általi belföldi piacon történő összértékesítése reprezentatív volt.

                  (58)

                  A Bizottság ezt követően megvizsgálta az analóg ország gyártója tekintetében, hogy a hasonló termék belföldi értékesítései nyereségesek voltak-e a felülvizsgálati időszak alatt, és ilyen módon az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a szokásos kereskedelmi forgalom keretében megvalósult értékesítésnek tekinthetők-e.

                  (59)

                  A hasonló termék nyereséges értékesítésének volumene kevesebb mint 80 %-át tette ki a hasonló termék teljes értékesítési volumenének, így a rendes érték alapjául a kizárólag a nyereséges értékesítések súlyozott átlagaként számított tényleges belföldi ár szolgált.

         Exportár

                  (60)

                  A (21) preambulumbekezdésben említettek szerint mivel a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, az exportárat az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján állapították meg, vagyis a Kínából volfrám-karbidot importáló felhasználóktól kapott adatokkal felülvizsgált Eurostat-információk alapján.

                  (61)

                  Az aktív feldolgozási rendszer (12) és a normál rendszer keretében is érkezett Kínából kivitel. A (111) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint mivel a normál rendszer szerint zajló kivitel az uniós piaci részesedés mindössze 0,1 %-a volt a felülvizsgálati időszak alatt, ezért az elenyészőnek volt tekinthető, és a számításokat az exportáron kizárólag az aktív feldolgozási eljárás szerint végezték el.

         Összehasonlítás

                  (62)

                  A Bizottság összehasonlította a rendes értéket és a gyártelepi alapon megállapított exportárat. Ahol a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében indokolt volt, az exportárat és a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazították az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. A Bizottság az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények, azaz például a felülvizsgálat iránti kérelemben foglalt információk alapján a (belföldi és tengeri) fuvarozási költségek és az 5 %-os (2015 májusában hatályon kívül helyezett) exportadó figyelembevétele érdekében végzett kiigazításokat.

                  (63)

                  Több érdekelt fél állította, hogy a kínai gyártók versenyelőnnyel rendelkeznek a nyersanyag, nevezetesen az APT árát illetően, és ilyen módon az alacsonyabb előállítási költségek tekintetében. Ezt az állítást a közzététel után is megismételték. Azt is állították, hogy a kínai exportáló gyártóknak hatékonyabb a gyártási folyamatuk és a méretgazdaságosságuk. Ezeket az elemeket figyelembe kell venni a dömpingkülönbözet kiszámítása során.

                  (64)

                  A (21) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint egyik kínai exportáló gyártó (illetve azok csoportjai) sem küldött vissza kitöltött kérdőívet a Bizottság részére. Ezenfelül ezen érdekelt felek közül egyik sem bocsátott rendelkezésre olyan bizonyítékot, amely alátámasztotta állításukat. Ezért az analóg ország gyártójához képest semmilyen állítólagos versenyelőnyt nem volt lehetőség értékelni a kínai gyártók gyártási folyamatában. Az érvet ezért a Bizottság elutasította.

                  (65)

                  A közzétételt követően több felhasználó állította, hogy a dömping és a kárkülönbözet kiszámítása során figyelembe kell venni a felhasználási célú minőségi különbségeket, a termelési költségeket és az értékesítést.

                  (66)

                  E tekintetben – amint azt a (34) és (37) preambulumbekezdés kifejti – a három terméktípus hasonló fizikai-kémiai jellemzőkkel és alkalmazási területekkel rendelkezik. Ezenfelül a (21) preambulumbekezdésben említettek szerint egyik kínai exportáló gyártó sem küldött vissza kitöltött kérdőívet. A Bizottság ezért egyebek mellett azt sem tudta felmérni, hogy milyen típusú termékeket gyártanak, azok milyen minőségi és végfelhasználási különbségekkel bírnak, illetve milyen költségszerkezettel és értékesítési árakkal rendelkeznek. Ezért elutasították ezt az állítást.

                  (67)

                  Ezenkívül több felhasználó állította, hogy a közzététel után a Bizottság nem használt termékkódokat a vizsgálatban, és ilyen módon eltért szokásos gyakorlatától.

                  (68)

                  Az eredeti vizsgálat során megállapítást nyert, hogy nem szükséges különféle termékkódokat használni annak érdekében, hogy a terméktípusok között különbséget tegyenek többek között a dömpingkülönbözetek kiszámítása érdekében.

                  (69)

                  A jelenlegi vizsgálat megerősítette, hogy nem történt olyan ténybeli változás, amely indokolttá tenné az alkalmazott eredeti módszertantól való eltérést. Ezenfelül a (21) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiánya miatt nem volt lehetőség terméktípusonkénti összehasonlítást végezni az analóg piacon előállított és értékesített termék és a Kínából az Unióba exportált termék között. Az állítást ezért elutasították.

         Dömpingkülönbözet

                  (70)

                  A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a rendes érték súlyozott átlagát hasonlította össze a fentiek szerint megállapított exportár súlyozott átlagával.

                  (71)

                  Ennek alapján a dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított költség, biztosítás, fuvardíj szerinti ár (a továbbiakban: CIF-ár) százalékában kifejezve több mint 40 % volt.

                  (72)

                  Számos érdekelt fél állította, hogy nagyon valószínűtlen, hogy a kínai exportáló gyártók a downstream termékek gyártására való átállásuk miatt dömpingáron értékesítenék termékeiket.

                  (73)

                  Fontos megjegyezni, hogy a (71) preambulumbekezdésben megállapításra került dömpingkülönbözetet az alaprendelet 2. cikkében meghatározott módszertannak megfelelően határozták meg. Egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt és bocsátotta rendelkezésre a dömpingkülönbözetek kiszámításához szükséges információkat. A kérdéses felek ezenfelül nem támasztották alá bizonyítékokkal állításukat. Az állítást elutasították.

                  (74)

                  Több érdekelt fél állította, hogy a kínai exportáló gyártóktól és az analóg ország gyártójától kért adatok hiányosak, és nem alkalmasak a terméktípus szerinti megfelelő összehasonlításra. Azt állították, hogy az adatokat terméktípus szerint kellett volna összegyűjteni.

                  (75)

                  Ezt azt állítást nem támasztották alá bizonyítékokkal. A vizsgálat során ugyanúgy megállapítást nyert, mint az ugyanezzel a termékkel kapcsolatos előző vizsgálatokban, hogy a volfrám-karbid típusai/minőségi jellemzői közti különbségek nem befolyásolják jelentősen a költségeket és az árakat. A kérdéses felhasználók ezenfelül nem támasztották alá a különféle terméktípusok/-minőségek közötti ilyen jelentős árkülönbségre utaló bizonyítékokkal állításukat. Ezen túlmenően, a (21) preambulumbekezdésben említettek szerint egyik kínai exportáló gyártó sem küldött vissza kitöltött kérdőívet, és ezért a Bizottság nem tudta megállapítani a kínai exportáló gyártók által előállított termékek típusát, mint ahogy azt sem, hogy azok hatással vannak-e a költségekre és árakra. Az állítást elutasították.

            3.2.   A behozatal alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén

                  (76)

                  A Bizottság annak meghatározásához, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése nyomán valószínűsíthető-e a dömping megismétlődése, az alábbi tényezőket elemezte: i. termelés, termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában, ii. nyersanyagok készletfelhalmozása és a dúsított volfrámra kivetett exportadó, iii. kínai kivitel és az uniós piac vonzereje, iv. a felhasználás alakulása Kínában és az ország többi fő exportpiacán.

            3.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

                  (77)

                  mivel a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, a termelést, a termelési kapacitást és a szabad kapacitást az alaprendelet 18. cikkével összhangban rendelkezésre álló tények, és az alábbi források alapján állapították meg: i. az exportáló gyártók mintavétele során összegyűjtött információk, ii. a felülvizsgálat iránti kérelemben feltüntetett információk (a kérelmező piaci értesülései alapján) és iii. nyilvánosan rendelkezésre álló információk alapján, azaz a globális acélpiac, a nemvasfém- és hulladékfém-piacok piaci információival foglalkozó Metal Bulletin alapján.

                  (78)

                  A felülvizsgálati időszak alatt becslések szerint mintegy 30 000 tonna volfrám-karbidot állítottak elő Kínában; a termelési kapacitás mintegy 42 000–50 000 tonna, a szabad kapacitás pedig ilyenformán 12 000–20 000 tonna volt. A becsült szabad kapacitás ebből következően az uniós felhasználás 94 és 156 % között volt a felülvizsgálati időszak alatt (ahogy az a (107) preambulumbekezdésben megállapításra került).

            3.2.2.   Nyersanyagok készletfelhalmozása és a dúsított volfrámra kivetett exportadó

                  (79)

                  A nyilvánosan elérhető információk (13) alapján a Bizottság megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak alatt és után Kína több mint 25 000 tonna volfrám-karbid előállításához elegendő készlettel rendelkezett a nyersanyagokból (APT-ből és dúsított volfrámból), amely készlet rövid távon jelentős volumen előállítását teszi lehetővé. A vizsgálat nem állapított meg arra utaló jelet, hogy a volfrám-karbid világszintű kereslete nőne, és ami indokolná az említett nyersanyagokból való előállítását.

                  (80)

                  Ezen túlmenően a világ volfrámérc-tartalékának 60 %-a Kína felügyelete alatt áll, amely ezzel párhuzamosan 20 %-os exportadót szed be a dúsított volfrám után (14).

            3.2.3.   Kínai kivitel és az uniós piac vonzereje

                  (81)

                  A kínai exportvolumeneket és az uniós piac vonzerejét az alaprendelet 18. cikkével összhangban rendelkezésre álló tények, és az alábbi források alapján állapították meg: i. kínai exportstatisztikai adatbázis, ii. a Kínából volfrám-karbidot importáló felhasználóktól kapott adatokkal felülvizsgált Eurostat-információk a (106) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint, iii. az exportáló gyártók mintavétele során összegyűjtött információk, iv. a kínai azonnali piacok áraival a vizsgálat során összegyűjtött információk, valamint v. a vizsgálat során gyűjtött, Japánnak készített kínai árajánlat.

                  (82)

                  A főbb ismert kínai exportáló gyártók az általuk gyártott mennyiség mintegy 20 %-át exportálták a felülvizsgálat tárgyát képező termékből, és az Unióba és a többi harmadik országba (Japán, Koreai Köztársaság, USA stb.) irányuló export aránya körülbelül 1:3-hoz volt.

                  (83)

                  Ezen túlmenően a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai exportja a többi harmadik országba 10 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt.

                  (84)

                  A hatályban levő dömpingellenes intézkedések ellenére Kína továbbra is az Unió legnagyobb volfrám-karbid-exportáló országa maradt. A felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai importja a felülvizsgálati időszakban valóban több mint ötszöröse (406 %-a) volt a 2012-es importnak, ami az uniós piaci részesedés 6,9 százalékpontos emelkedésére utalt (ahogy az a (109) preambulumbekezdésben megállapításra került, a 2012. évi 2,0 %-os értékről 8,9 %-ra emelkedett a felülvizsgálati időszakban). Mindez jól jelzi a folyamatos kínai érdeket az Unió piacán. Japán után az Unió Kína második legnagyobb volfrám-karbid-exportpiaca.

                  (85)

                  Az uniós piac vonzerejének ár vonatkozásában történő értékelése céljából összehasonlították Kína Uniónak felszámított exportárait a kínai belföldi árakkal és más harmadik országokat érintő exportáraival.

                  (86)

                  A kínai belföldi átlagárak akár 19 %-kal alacsonyabbak voltak a felülvizsgálati időszakban, mint Kína Uniónak felszámított exportárai.

                  (87)

                  A más harmadik piacokra irányuló kínai export felszámított árai akár 25 %-kal alacsonyabbak voltak a felülvizsgálati időszakban, mint Kína Uniónak felszámított exportárai.

                  (88)

                  Az a tény, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék Uniónak felszámított exportárai magasabbak voltak a felülvizsgálati időszakban, mint a kínai belföldi árak és a más harmadik piacokra irányuló exportárak, határozottan utal arra, hogy az uniós piac vonzó a kínai exportáló gyártók számára.

                  (89)

                  Emellett meg kell jegyezni, hogy annak ellenére, hogy más harmadik országokban nincsenek dömpingellenes vámok, az Unió továbbra is Kína második legnagyobb volfrámkarbid-exportpiaca Japán után, amint az a (84) preambulumbekezdésben említésre került. Ezen túlmenően a közzététel utáni benyújtás során több felhasználó egyetértett abban, hogy a kínai termékre mindig is lesz kereslet az uniós piacon.

                  (90)

                  Több érdekelt fél állította, hogy az uniós piac vonzerejének szintje nagyon alacsony a kínai gyártók számára. A felek állítása szerint ezt megerősíti az a tény, hogy az elmúlt tíz évben a kínai exportáló gyártók nem alkalmaztak semmilyen kijátszási vagy visszanyerési módszert, nem növelték jelentősen az exportjukat, illetve piaci részesedésüket az uniós piacon, illetve nem csökkentették az Uniónak felszámított exportáraikat.

                  (91)

                  Noha a kijátszás vagy visszanyerés valóban olyan mutatók, amelyek utalhatnak arra, hogy bizonyos exportáló gyártók érdeklődést mutatnak-e egy konkrét piac iránt a hatályban levő intézkedések ellenére, önmagukban nem lényegesek az ilyen piac vonzerejének harmadik országok importjának vonatkozásában történő meghatározásához. A felek többi állítását sem tudták megerősíteni a vizsgálat ténymegállapításai, amelyek – ahogy azt a (109) és (114) preambulumbekezdés kifejti, a kínai exportáló gyártók piaci részesedésének növekedését, valamint az Uniónak felszámított exportáraik csökkenését állapították meg a figyelembe vett időszakra nézve. Az érvet ezért a Bizottság elutasította.

                  (92)

                  Több érdekelt fél állította, hogy egyetlen más piacon sem alkalmaznak dömpingellenes vámokat a volfrám-karbidra, így az intézkedések hatályvesztése esetén nem valószínű, hogy a szabad kapacitás egy részét az Unióba irányuló export növelésére használják.

                  (93)

                  Egyrészt a kínai exportáló gyártók már eleve exportálhattak ezekbe a harmadik országokba dömpingellenes vámok nélkül. Másrészt a (107) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint az uniós piacon a felhasználás 15 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt. Harmadrészt a (111) és (112) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Kínából érkező behozatal nagy többsége aktív feldolgozási eljárás tárgyát képezi (vámok nélkül), ami a figyelembe vett időszak alatt 477 %-kal nőtt. Ezért a dömpingellenes vámok megszüntetése esetén az Unióba irányuló kínai export valószínűleg nőni fog. Az érvelést a Bizottság elutasította.

            3.2.4.   A felhasználás alakulása Kínában és az ország többi fő exportpiacán

                  (94)

                  A kínai belföldi felhasználás valószínűsíthető alakulását tekintve a vizsgálat nem tárt fel olyan elemet, amely a kínai belső kereslet bármilyen jelentős növekedésére utalna a közeljövőben. A volfrám-karbid Unióba (406 %) és más harmadik országokba (10 %) irányuló kínai exportjának növekedését követően (a (83) és (84) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint) a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai belső kereslet nem képes felvenni a rendelkezésre álló szabad kapacitást.

                  (95)

                  A felhasználás Kína többi fő exportpiacán (Japánban, a Koreai Köztársaságban és az USA-ban) valószínűsíthető alakulását tekintve a vizsgálat nem tárt fel olyan elemet, amely e piacok belső keresletének bármilyen jelentős növekedésére utalna a közeljövőben. Az ezekbe az országokba irányuló kínai exportvolumen növekedése 8 %-os volt a figyelembe vett időszak alatt, az USA-ba irányuló kínai exportvolumenek azonban 35 %-kal csökkentek ugyanebben az időszakban. Figyelembe véve azt, hogy Kína a világ legnagyobb volfrámgyártója (a (192) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint), és még ha ezeknek az országoknak a belföldi termelése és importadatai nem is ismertek, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ezek a piacok nem tudják felvenni a rendelkezésre álló kínai szabad kapacitás jelentős részét.

            3.2.5.   Következtetés

                  (96)

                  Összefoglalva: a felülvizsgálati időszakban meghatározott dömpingkülönbözet, a Kínában rendelkezésre álló jelentős szabad kapacitás, valamint az uniós piac megállapított vonzereje egyfelől jelzi, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése vélhetőleg a dömping folytatódását eredményezné, másfelől azt mutatja, hogy jelentős mennyiségekben érkezik majd dömpingelt kivitel az uniós piacra. A Bizottság ennélfogva úgy véli, hogy ha a jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztenék, fennállna a valószínűsége a dömping folytatódásának.

            4.   A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

      4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

                  (97)

                  Az Unióban a hasonló termékek kilenc vállalat vagy vállalatcsoport állítja elő, közülük hat a szabadpiacra gyárt és ott értékesít, a maradék három pedig elsősorban továbbfeldolgozott termékek nyersanyagaként (belső felhasználásra) állít elő volfrám-karbidot. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

                  (98)

                  Az egyik felhasználó rávilágított arra, hogy az uniós gyártók egyike a jelenlegi vizsgálatban érintett KN-kódoktól eltérő kódot (8101 10 00) használ, amikor a termékeit az Unióban értékesíti. Ebből kifolyólag ez az uniós gyártó nem lehet az uniós gazdasági ágazat szereplője a (97) preambulumbekezdésben rögzítettek szerint.

                  (99)

                  A termékek Unióban történő értékesítése során használt KN-kódok nem lényegesek a felülvizsgálat tárgyát képező termék és az uniós gazdasági ágazat meghatározása szempontjából. Ami számít, az az, hogy az uniós gyártók által előállított termék a (31) preambulumbekezdésben említett, a felülvizsgálat tárgyát képező termék kategóriájába tartozik-e. A vizsgálat megállapította, hogy a szóban forgó uniós gyártó által előállított termék az említett kategóriába tartozik. Következésképpen ez az uniós gyártó a (97) preambulumbekezdésben rögzítetteknek megfelelően része az uniós gazdasági ágazatnak.

            4.2.   Uniós felhasználás

                  (100)

                  A (97) preambulumbekezdésben említettek szerint egyes uniós gyártók elsősorban belső felhasználásra, azaz különféle továbbfeldolgozott termékek primer nyersanyagaként állítják elő a felülvizsgálat tárgyát képező terméket, ezért a belső és szabadpiaci felhasználást külön elemezték.

                  (101)

                  A belső és a szabadpiac közötti különbségtétel azért releváns a kárelemzés szempontjából, mivel a belső felhasználásra szánt termékek nem állnak közvetlen versenyben a behozatallal, továbbá mivel a transzferárakat különféle árpolitikák mentén a csoportokon belül rögzítik, így azok nem megbízhatóak. Ezzel szemben a szabadpiacra szánt termelés közvetlen versenyben áll a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalával, és az árak szabadpiaci árak.

                  (102)

                  Az együttműködő uniós gyártók és az uniós gazdasági ágazat teljes (belső és szabadpiaci) tevékenységével foglalkozó kérelmező által rendelkezésre bocsátott adatok alapján a Bizottság megállapította, hogy a teljes uniós termelés mintegy 31 %-át belső felhasználásra szánják.

                  (103)

                  Ezen túlmenően a szabadpiacon az uniós gazdasági ágazat normál megállapodások (az uniós gazdasági ágazat tulajdonában van a nyersanyag) és nyersanyag-feldolgozási megállapodások (a volfrám-karbid az ügyfél tulajdona, aki feldolgozási díjat fizet az uniós gyártóknak a nyersanyag volfrám-karbiddá alakításáért) alapján végez gyártást. A nyersanyag-feldolgozási megállapodásokat újrahasznosítási tevékenységekhez használják, amelyekhez az ügyfelek feldolgozás céljából biztosítják a hulladékot az uniós gazdasági ágazat számára. A felülvizsgálati időszak alatt a teljes termelési volumen 23 %-át nyersanyag-feldolgozási megállapodás részeként állították elő, aminek 89 %-át az uniós piacra szánták. Ebből következik, hogy a szabadpiacra szánt normál termelés a teljes gyártás mintegy 46 %-a.

            4.2.1.   Belső felhasználás

                  (104)

                  A Bizottság az uniós belső felhasználást az Unióban működő összes ismert gyártó általi belső felhasználás és az uniós piacon általuk végzett kötött értékesítés alapján állapította meg. Ezek alapján az uniós belső felhasználás a következőképpen alakult:

                     1. táblázat

                     Belső felhasználás

                              2012

                              2013

                              2014

                              Felülvizsgálati időszak

                              Belső felhasználás (tonna)

                              2 249

                              2 461

                              2 599

                              2 653

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 109

                                 116

                                 118

                                 Forrás: Kitöltött kérdőívek, a kérelmező által benyújtott adatok és Eurostat.

                  (105)

                  A figyelembe vett időszak alatt az Unió belső felhasználása 18 %-kal nőtt, és elérte a 2 653 tonnát a felülvizsgálati időszak során.

            4.2.2.   Szabadpiaci felhasználás

                  (106)

                  A Bizottság az uniós szabadpiaci felhasználást a) az Unióban működő összes ismert gyártó szabad értékesítési volumene, valamint b) az Eurostat által jelentett, az Unióba irányuló valamennyi behozatali volumen alapján állapította meg. Kínával kapcsolatosan az Eurostattól származó behozatali volumeneket felülvizsgálták az együttműködő felhasználók által visszaküldött kitöltött ellenőrzött kérdőívek alapján, mivel ezek magasabb behozatali volumenekről számoltak be, mint az Eurostat.

                  (107)

                  Ezek alapján az uniós szabadpiaci felhasználás a következőképpen alakult:

                     2. táblázat

                     Szabadpiaci felhasználás

                              2012

                              2013

                              2014

                              Felülvizsgálati időszak

                              Szabadpiaci felhasználás (tonna)

                              11 151

                              11 778

                              13 815

                              12 814

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 106

                                 124

                                 115

                                 Forrás: Kitöltött kérdőívek és az Eurostat.

                  (108)

                  Az uniós szabadpiaci felhasználás 24 %-kal nőtt 2012 és 2014 között, majd a felülvizsgálati időszakban 7 %-kal csökkent 2014-gyel összehasonlítva, elérve a 12 814 tonnát. A figyelembe vett időszakban a felhasználás összességében 15 %-kal nőtt a szabadpiacon.

            4.3.   Az érintett országból érkező behozatal

      4.3.1.   Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

                  (109)

                  A Bizottság a behozatali volument az együttműködő felhasználók által visszaküldött kitöltött ellenőrzött kérdőívekkel felülvizsgált Eurostat-adatok alapján határozta meg, mivel ezek a felhasználók magasabb behozatali volumenekről számoltak be, mint az Eurostat – ahogyan az a (106) preambulumbekezdésben említésre került. Az érintett országból az Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

                     3. táblázat

                     Behozatali volumen és piaci részesedés

                              2012

                              2013

                              2014

                              Felülvizsgálati időszak

                              Kínai behozatal (tonna)

                              225

                              303

                              905

                              1 140

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 135

                                 402

                                 506

                              Kínai piaci részesedés (%)

                              2,0

                              2,6

                              6,6

                              8,9

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 127

                                 325

                                 441

                                 Forrás: Eurostat és a kitöltött kérdőívek.

                  (110)

                  A Kínából érkező behozatal jelentős mértékben nőtt a figyelembe vett időszakban. A felülvizsgálati időszakban 1 140 tonnát importáltak Kínából, ami több mint ötszöröse volt annak, amelyet a figyelembe vett időszak elején Kínából importáltak (225 tonna). A behozatali volumen növekedése meghaladta a felhasználás mértékének emelkedését, és ezért a kínai piaci részesedés 6,9 százalékponttal nőtt a figyelembe vett időszak alatt, azaz a 2012. évi 2,0 %-ról 8,9 %-ra a felülvizsgálati időszak alatt.

            4.3.1.1.   Behozatali eljárások

                  (111)

                  A Kínából származó volument normál eljárás és aktív feldolgozási eljárás részeként importálták az alábbiak szerint:

                     4. táblázat

                     Behozatali volumen és piaci részesedés behozatali eljárásonként

                              2012

                              2013

                              2014

                              Felülvizsgálati időszak

                                 Normál behozatali eljárás

                              Kínai behozatal (tonna)

                              29

                              8

                              10

                              10

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 27

                                 34

                                 33

                              Kínai piaci részesedés (%)

                              0,3

                              0,1

                              0,1

                              0,1

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 25

                                 28

                                 29

                                 Aktív feldolgozási eljárás

                              Kínai behozatal (tonna)

                              196

                              295

                              895

                              1 131

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 151

                                 457

                                 577

                              Kínai piaci részesedés (%)

                              1,8

                              2,5

                              6,5

                              8,8

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 143

                                 369

                                 502

                                 Forrás: Eurostat és a kitöltött kérdőívek.

                  (112)

                  A Kínából érkező behozatal szinte teljes egészében aktív feldolgozási eljárás részeként zajlik, amelynek volumene mintegy ötszörösére nőtt a figyelembe vett időszak alatt. A normál eljárással behozott mennyiség elenyésző volt a figyelembe vett időszakban (a piaci részesedés kevesebb mint 0,1 %-a), ráadásul egyre csökkenő tendenciát mutatott.

            4.3.2.   Az érintett országból érkező behozatal árai és áralákínálás

                  (113)

                  A Bizottság az Eurostat adatai, valamint az együttműködő felhasználók által visszaküldött, ellenőrzött kitöltött kérdőívek alapján határozta meg a kínai behozatali árak tendenciáját. Mivel a normál behozatali eljárással Kínából érkező behozatali volumenek elenyészőek voltak, azokat figyelmen kívül hagyták az átlagos importár és az áralákínálás kiszámításának meghatározásakor.

                  (114)

                  A Kínából az Unióba irányuló behozatal átlagára a következőképpen alakult:

                     5. táblázat

                     Importárak (EUR/tonna), aktív feldolgozási eljárás

                              2012

                              2013

                              2014

                              Felülvizsgálati időszak

                              Kínai importárak (EUR/tonna)

                              39 418

                              35 465

                              34 414

                              33 327

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 90

                                 87

                                 85

                                 Forrás: Eurostat és a kitöltött kérdőívek.

                  (115)

                  Az aktív feldolgozási eljárás részeként importált termék átlagára összességében 15 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Az árak ilyen csökkenése követte a nyersanyagárak csökkenését.

                  (116)

                  Az együttműködő felhasználók által rendelkezésre bocsátott információk, valamint a Kínából érkező behozatalhoz alkalmazott behozatali eljárások alapján a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából érkező teljes behozatala normál megállapodások alapján zajlik. Ezért, valamint a tisztességes összehasonlítás érdekében az áralákínálás kiszámításakor figyelmen kívül hagyták azokat az uniós gazdasági ágazatban lebonyolított értékesítéseket, amelyeket nyersanyag-feldolgozási megállapodások részeként hajtottak végre. Ezen túlmenően – a (113) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően – a normál eljárás részeként történő behozatal elenyésző volt a figyelembe vett időszakban, és ezért figyelmen kívül hagyták. Ilyenformán az alákínálás kiszámításához kizárólag az aktív feldolgozási időszak importárait vették figyelembe.

                  (117)

                  A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:

                              —

                              a volfrám-karbidnak az uniós gyártók által az uniós piacon független vevőknek normál megállapodások alapján történő értékesítés során felszámított értékesítési árainak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga, valamint

                              —

                              az Eurostat adatai szerinti behozatalok megfelelő súlyozott átlagára, az együttműködő felhasználók által visszaküldött, ellenőrzött kitöltött kérdőíveket is figyelembe véve, megfelelőképpen kiigazítva a behozatal utáni költségeket illetően.

                  (118)

                  Az összehasonlítás eredményét az uniós gazdasági ágazat felülvizsgálati időszak alatti súlyozott átlagárának százalékában fejezték ki, ami átlagosan 13,2 % volt. Ez a számítás figyelembe vette azt a tényt, hogy a felülvizsgálati időszak alatt nem importáltak cinkvisszanyerésből származó porokat Kínából, ezért ezeket kizárták a figyelembe vett tényezők köréből.

            4.4.   Egyéb harmadik országokból érkező behozatal

                  (119)

                  Az érintett országtól eltérő harmadik országokból az Unióba irányuló behozatal mennyisége az alábbi táblázatban feltüntetett értékek szerint alakult. A mennyiségek és az árak alakulása az Eurostat adatain alapul, és minden behozatali eljárást, így a normál, az aktív feldolgozási és a passzív feldolgozási eljárást egyaránt érinti. A harmadik országokból érkező behozatal volumenének jelentős részét normál eljárás részeként importálják.

                     6. táblázat

                     Egyéb harmadik országokból érkező behozatal

                              2012

                              2013

                              2014

                              Felülvizsgálati időszak

                              Behozatal (tonna)

                              1 896

                              1 402

                              1 724

                              1 359

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 74

                                 91

                                 72

                              Piaci részesedés (%)

                              17,0

                              11,9

                              12,5

                              10,6

                              Az USA piaci részesedése (%)

                              4,2

                              2,8

                              4,7

                              4,8

                              Átlagár (EUR/tonna)

                              54 525

                              52 342

                              40 543

                              39 878

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 96

                                 74

                                 73

                              Dél-Korea piaci részesedése (%)

                              1,4

                              2,3

                              2,0

                              2,4

                              Átlagár (EUR/tonna)

                              49 249

                              38 022

                              39 256

                              41 316

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 77

                                 80

                                 84

                              Vietnam piaci részesedése (%)

                              1,3

                              1,0

                              1,1

                              0,9

                              Átlagár (EUR/tonna)

                              44 633

                              35 110

                              36 869

                              37 352

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 79

                                 83

                                 84

                                 Forrás: Eurostat.

                  (120)

                  A harmadik országokból érkező teljes behozatal 28 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A tendencia nem követte a növekvő felhasználás által kiváltott általános piaci tendenciát, ahogyan azt a (108) preambulumbekezdés részletezte. Csak 2014-ben a behozatali volumenek 23 %-kal emelkedtek 2013-hoz képest, majd a felülvizsgálati időszakban 21 %-kal csökkentek 2014-hez képest. Így tehát e behozatalok piaci részesedése 17,0 %-ról 10,6 %-ra csökkent a figyelembe vett időszak alatt.

                  (121)

                  Az USA és Dél-Korea nem követte ezt az általános tendenciát, és behozataluk kismértékben nőtt a figyelembe vett időszak alatt, ugyanakkor a kínai behozatalhoz képest alacsonyabb szintet értek el a felülvizsgálati időszakban. Emellett az USA és Dél-Korea átlagos importára csökkent a figyelembe vett időszak alatt, azonban következetesen az aktív feldolgozási eljárás részeként importált kínai export átlagos értékesítési ára felett maradt.

            4.5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

      4.5.1.   Általános megjegyzések

                  (122)

                  A dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésével összhangban magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

                  (123)

                  A (97) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az uniós gazdasági ágazat kilenc vállalatból, illetve vállalatcsoportból áll, közülük hat a szabadpiacra gyárt és ott értékesít, a maradék három pedig elsősorban belső felhasználásra állít elő. A szabadpiacon aktív uniós gyártók közül három, illetve a három kötött piaci gyártó vertikálisan integrált. Ezen túlmenően – a (22) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően – a Bizottság a szabadpiacon működő mind a hat uniós gyártó vizsgálata mellett döntött annak érdekében, hogy meghatározza az uniós gazdasági ágazatot ért lehetséges kár mértékét.

                  (124)

                  A kár meghatározásához a Bizottság elkülönítette a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A Bizottság a kérelmező által benyújtott adatok alapján értékelte a teljes uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos makrogazdasági mutatókat. A kizárólag a mintában szereplő gyártókra vonatkozó mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban közölt adatok alapján értékelte, amit ellenőriztek. Mindkét adatsorról megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére nézve reprezentatívak.

                  (125)

                  A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység és a dömpingkülönbözet nagyságrendje.

                  (126)

                  A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységárak, átlagos egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

                  (127)

                  Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó néhány mutató esetében a Bizottság külön elemezte a szabad- és a kötött piaccal kapcsolatos adatokat, majd összehasonlító elemzést végzett. E tényezők a következők: értékesítés és piaci részesedés. Ugyanakkor más gazdasági mutatók elemzésének csak a teljes – így az uniós gazdasági ágazat általi belső felhasználást is magában foglaló – tevékenységre vonatkoztatva volt értelme, mivel ezek a teljes tevékenységtől függnek, és esetükben nem számít, hogy a termelés kötött-e vagy azt szabadpiaci értékesítésre szánják. E tényezők a következők: termelés, kapacitás, kapacitáskihasználás, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése, foglalkoztatás, termelékenység és munkaerőköltségek. E tényezők szempontjából a teljes uniós gazdasági ágazat elemzése indokolt az uniós gazdasági ágazatot ért teljes kár megállapításához, mivel a szóban forgó adatokat nem lehet különválasztani kötött és szabad értékesítésre.

                  (128)

                  Bizonyos mikrogazdasági mutatók (átlagos egységár, átlagos egységköltség és jövedelmezőség) esetében az elemzés különbséget tett a normál és nyersanyag-feldolgozási megállapodások között. Ez azzal magyarázható, hogy a nyersanyag-feldolgozási megállapodások nem foglalják magukban a nyersanyagköltséget, és az árak valójában átalakítási díjak.

                  (129)

                  Több érdekelt fél állította, hogy a nyersanyag-feldolgozási tevékenységre nem vonatkozhat a vizsgálat, és mivel az ügyfél a nyersanyag tulajdonosa, ezért kérdéses, ki a valódi gyártó. Továbbá azt is állították, hogy a nyersanyag-feldolgozás gyártási költsége alacsonyabb a normál gyártásénál, amelynek során az uniós gazdasági ágazat marad a nyersanyag tulajdonosa (mivel a nyersanyagköltség nem képezi a nyersanyag-feldolgozási megállapodás részét), és a két üzleti modellt nem szabad együtt vizsgálni a kárelemzés során.

                  (130)

                  A vizsgálat feltárta, hogy az uniós gyártók gyártási folyamata során nincs lehetőség különválasztani a normál megállapodások részeként előállított volfrám-karbidot a nyersanyag-feldolgozási megállapodások részeként előállítottól. Az ügyfelek nem fogják tudni, hogy a volfrám-karbidot hulladékfeldolgozással vagy primer nyersanyagokból állították-e elő. Kizárólag a cinkvisszanyerési folyamat zajlik tételekben, és ebben az esetben az ügyfél a saját hulladékából előállított volfrám-karbidot kapja meg. A nyersanyag-feldolgozás részeként cinkvisszanyerési folyamattal előállított volumenek az uniós gazdasági ágazat teljes termeléséhez képest nagyon alacsonyak voltak (kevesebb mint 3 %) a figyelembe vett időszak alatt. A nyersanyag-feldolgozás részeként ilyen folyamattal előállított mennyiségek ezért nem torzítják az uniós gyártás általános értékelését. Sőt, a nyersanyag-feldolgozási termelés aránya a teljes uniós gyártást tekintve évről évre változik a piaci nyersanyagok rendelkezésre állásának függvényében.

                  (131)

                  A nyersanyag-feldolgozás és a normál feldolgozás gyártási költségei közötti különbséget figyelembe véve mindez nem ok arra, hogy a nyersanyag-feldolgozási tevékenységet kizárják a kárelemzésből. Az elemzés minden esetben tükrözi ezt a különbséget. Elutasították ezért azt az állítást, hogy a nyersanyag-feldolgozással nem kell foglalkoznia a vizsgálatnak.

            4.5.2.   Makrogazdasági mutatók

      4.5.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

                  (132)

                  A figyelembe vett időszakban az uniós össztermelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:

                     7. táblázat

                     Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

                              2012

                              2013

                              2014

                              Felülvizsgálati időszak

                              Termelés (tonna)

                              12 667

                              13 903

                              15 068

                              14 668

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 110

                                 119

                                 116

                              Termelési kapacitás (tonna)

                              19 225

                              20 100

                              21 245

                              21 565

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 105

                                 111

                                 112

                              Kapacitáskihasználás (%)

                              66

                              69

                              71

                              68

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 105

                                 108

                                 103

                                 Forrás: Kitöltött kérdőívek és a kérelmező által benyújtott adatok.

                  (133)

                  A fenti táblázat mind a normál, mind a nyersanyag-feldolgozási termelés adatait tartalmazza a primer és újrafeldolgozott termékekre vonatkozóan.

                  (134)

                  A teljes termelési volumen 2012 és 2014 között 16 %-kal nőtt, majd kismértékben, 3 %-kal csökkent 2014-től a felülvizsgálati időszakig, elérve a 14 668 tonnát. A termelési volumen összességében 16 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt.

                  (135)

                  A termelési kapacitás szintén nőtt a figyelembe vett időszak alatt 12 %-kal, elérve a 21 565 tonnát a felülvizsgálati időszakban. Több uniós gyártó szintén tervezi, hogy tovább növeli termelési kapacitását az elkövetkező 3-4 év során.

                  (136)

                  Ezenfelül a kapacitáskihasználás aránya 8 %-kal nőtt 2012 és 2014 között, majd kismértékben csökkent a felülvizsgálati időszakban 2012-höz képest. A kapacitáskihasználás aránya összességében 3 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt, így 68 % volt a felülvizsgálati időszakban.

            4.5.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

                  (137)

                  Az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                     8. táblázat

                     Szabadpiaci értékesítési volumen és piaci részesedés

                              2012

                              2013

                              2014

                              Felülvizsgálati időszak

                              Értékesítési volumen az uniós szabadpiacon (tonna)

                              9 030

                              10 073

                              11 186

                              10 314

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 112

                                 124

                                 114

                              Piaci részesedés (%)

                              81,0

                              85,5

                              81,0

                              80,5

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 106

                                 100

                                 99

                                 Forrás: Kitöltött kérdőívek, a kérelmező által benyújtott adatok és Eurostat.

                  (138)

                  A szabadpiaci értékesítési volumen 2012 és 2014 között 24 %-kal nőtt, majd 8 %-kal csökkent 2014 és a felülvizsgálati időszak között. Az értékesítési volumen összességében 14 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt, így elérte a 10 314 tonnát a felülvizsgálati időszakban. A volumen alakulása követte az ugyanabban az időszakban jellemző uniós felhasználás növekedését.

                  (139)

                  Az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci részesedése 4,5 százalékponttal emelkedett 2012 és 2013 között, majd 5 százalékponttal csökkent a felülvizsgálati időszak végére, így elérte a 80,5 %-ot. Az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci részesedése összességében csekély mértékben, 0,5 százalékponttal csökkent a figyelembe vett időszak alatt.

                  (140)

                  A figyelembe vett időszakban a kötött piac esetében a volumen, illetve a piaci részesedés a következőképpen alakult:

                     9. táblázat

                     Kötött volumen és piaci részesedés

                              2012

                              2013

                              2014

                              Felülvizsgálati időszak

                              Belső felhasználás (tonna)

                              2 249

                              2 461

                              2 599

                              2 653

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 109

                                 116

                                 118

                              Piaci részesedés (a kötött és a szabadpiacon együttesen) (%)

                              17

                              17

                              16

                              17

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 103

                                 94

                                 102

                                 Forrás: Kitöltött kérdőívek, a kérelmező által benyújtott adatok és Eurostat.

                  (141)

                  Az uniós gazdasági ágazat kötött piaci értékesítési volumene (ami az uniós gazdasági ágazat belső felhasználásából és kötött értékesítéséből tevődik össze) 18 %-kal nőtt, és kicsivel meghaladta mind a kötött, mind a szabadpiaci teljes felhasználás növekedését. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazatnak a kötött piacon megszerzett, a teljes (vagyis a kötött és szabadpiaci felhasználást egyaránt magában foglaló) felhasználás százalékában kifejezett kötött piaci részesedése viszonylag állandó, 17 % maradt a figyelembe vett időszak alatt.

            4.5.2.3.   Növekedés

                  (142)

                  Az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítési volumene szorosan követte az uniós felhasználás alakulását, és 14 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. Következésképpen az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése meglehetősen stabil szinten maradt a figyelembe vett időszak alatt, kivéve 2013-ban, amikor 4,5 százalékponttal nőtt 2012-höz képest.

            4.5.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

                  (143)

                  A figyelembe vett időszakban a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

                     10. táblázat

                     Foglalkoztatás és termelékenység

                              2012

                              2013

                              2014

                              Felülvizsgálati időszak

                              Alkalmazottak létszáma

                              681

                              687

                              700

                              704

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 101

                                 103

                                 103

                              Termelékenység (tonna/alkalmazott)

                              19

                              20

                              22

                              21

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 109

                                 116

                                 112

                                 Forrás: Kitöltött kérdőívek és a kérelmező által benyújtott adatok.

                  (144)

                  Az uniós gazdasági ágazat alkalmazotti létszáma kismértékben, 3 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt, így a felülvizsgálati időszakban 704 alkalmazottra emelkedett. A termelés nagyobb növekedésének eredményeképpen a termelékenység 12 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban.

            4.5.2.5.   A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés

                  (145)

                  A (71) preambulumbekezdésben ismertetett vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából érkező behozatala továbbra is jelentős dömpingárakon lépett az uniós piacra.

                  (146)

                  Az uniós gazdasági ágazat nagyrészt felépült a korábbi dömping hatásaiból, emellett a hatályban levő dömpingellenes intézkedések hatékonynak bizonyultak. Az uniós gazdasági ágazat ennélfogva 14 %-kal emelte értékesítési volumenét. Szabadpiaci részesedése kismértékben, 0,5 százalékponttal csökkent a figyelembe vett időszakban.

            4.5.3.   Mikrogazdasági mutatók

      4.5.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

                  (147)

                  Az uniós szabadpiacon független vevőknek normál megállapodások tekintetében az uniós gyártók által felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                     11. táblázat

                     Az értékesítési egységárak súlyozott átlaga

                              2012

                              2013

                              2014

                              Felülvizsgálati időszak

                              Értékesítési egységárak súlyozott átlaga az Unióban (EUR/tonna)

                              47 296

                              41 686

                              41 118

                              36 160

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 88

                                 87

                                 76

                                 Forrás: Kitöltött kérdőívek.

                  (148)

                  Az uniós gazdasági ágazat értékesítési egységárainak súlyozott átlaga 24 %-kal csökkent a normál volumenek tekintetében a figyelembe vett időszak alatt. Az árak csökkenése követte a nyersanyagárak csökkenését.

                  (149)

                  Az uniós szabadpiacon független vevőknek nyersanyag-feldolgozási megállapodások tekintetében az uniós gyártók által felszámított átalakítási egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                     12. táblázat

                     Az átalakítási egységárak súlyozott átlaga

                              2012

                              2013

                              2014

                              Felülvizsgálati időszak

                              Átalakítási egységárak súlyozott átlaga az Unióban (EUR/tonna)

                              12 792

                              13 497

                              13 669

                              13 452

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 106

                                 107

                                 105

                                 Forrás: Kitöltött kérdőívek.

                  (150)

                  Az uniós gazdasági ágazat átalakítási egységárainak súlyozott átlaga 5 %-kal nőtt a nyersanyag-feldolgozási volumenek tekintetében a figyelembe vett időszak alatt.

                  (151)

                  Az uniós gazdasági ágazat termelési és átalakítási költségeire vonatkozó adatokat indexként kellett feltüntetnie a Bizottságnak, mivel azok bizalmas üzleti információknak minősülnek.

                  (152)

                  Az uniós gazdasági ágazat termelési egységköltségének súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban a normál megállapodásokat illetően:

                     13. táblázat

                     A termelési egységköltség súlyozott átlaga normál megállapodások vonatkozásában

                              2012

                              2013

                              2014

                              Felülvizsgálati időszak

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 82

                                 85

                                 78

                                 Forrás: Kitöltött kérdőívek.

                  (153)

                  A figyelembe vett időszakban a termelési egységköltség súlyozott átlaga 22 %-kal csökkent a normál termelés vonatkozásában. A termelési költség szintén követte a nyersanyagárak csökkenését.

                  (154)

                  Az uniós gazdasági ágazat átalakítási egységköltségének súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban a nyersanyag-feldolgozási megállapodásokat illetően:

                     14. táblázat

                     Az átalakítási egységköltség súlyozott átlaga nyersanyag-feldolgozási megállapodások vonatkozásában

                              2012

                              2013

                              2014

                              Felülvizsgálati időszak

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 105

                                 97

                                 99

                                 Forrás: Kitöltött kérdőívek.

                  (155)

                  A figyelembe vett időszakban az átalakítási egységköltség súlyozott átlaga 1 %-kal csökkent a nyersanyag-feldolgozási termelés vonatkozásában.

            4.5.3.2.   Munkaerőköltségek

                  (156)

                  Az uniós gyártók átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

                     15. táblázat

                     Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

                              2012

                              2013

                              2014

                              Felülvizsgálati időszak

                              Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

                              65 626

                              70 243

                              73 736

                              71 898

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 107

                                 112

                                 110

                                 Forrás: Kitöltött kérdőívek.

                  (157)

                  Az átlagos munkaerőköltség 12 %-kal emelkedett 2012 és 2014 között, majd 2 %-kal csökkent a felülvizsgálati időszak alatt 2014-hez képest. A figyelembe vett időszakban az átlagos munkaerőköltségek összességében 10 %-kal emelkedtek.

            4.5.3.3.   Készletek

                  (158)

                  Az uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

                     16. táblázat

                     Készletek

                              2012

                              2013

                              2014

                              Felülvizsgálati időszak

                              Zárókészletek (tonna)

                              1 201

                              1 095

                              923

                              1 069

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 91

                                 77

                                 89

                              Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve (%)

                              9

                              9

                              7

                              8

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 91

                                 77

                                 89

                                 Forrás: Kitöltött kérdőívek

                  (159)

                  A készletek szintje 11 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A készletek a termelés 8 %-át tették ki a felülvizsgálati időszakban, ami a szokásos szintnek felelt meg.

            4.5.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

                  (160)

                  Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                     17. táblázat

                     Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

                              2012

                              2013

                              2014

                              Felülvizsgálati időszak

                              Az Unióban független vevőknek történő összértékesítések jövedelmezősége – normál és nyersanyag-feldolgozási termelés (az értékesítési forgalom %-ában)

                              11,9

                              16,8

                              13,6

                              11,6

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 140

                                 114

                                 97

                              Pénzforgalom (EUR)

                              63 654 025

                              57 060 905

                              54 583 859

                              40 680 386

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 90

                                 86

                                 64

                              Beruházások (EUR)

                              19 902 447

                              21 890 061

                              25 810 548

                              15 752 867

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 110

                                 130

                                 79

                              Beruházások megtérülése (%)

                              37,1

                              46,0

                              35,9

                              20,1

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 124

                                 97

                                 54

                                 Forrás: Kitöltött kérdőívek.

                  (161)

                  A Bizottság az uniós gyártók jövedelmezőségét oly módon állapította meg, hogy a hasonló termék uniós független vevőknek történő értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget az értékesítési forgalom százalékos arányában fejezte ki az uniós gazdasági ágazat teljes tevékenysége vonatkozásában (normál és nyersanyag-feldolgozási tevékenység). A normál tevékenység jövedelmezősége, ami a felülvizsgálati időszakban a teljes termelés 77 %-a volt, alacsonyabb volt, mint a nyersanyag-feldolgozási tevékenység jövedelmezősége. Ezenfelül fontos megjegyezni, hogy a normál tevékenység jövedelmezősége alacsonyabb volt, mint a 10 %-os nyereségcél.

                  (162)

                  Az uniós gazdasági ágazat jövedelmező volt a figyelembe vett időszak alatt, és ingadozó jövedelmezőségi ráta jellemezte. Ez azt jelenti, hogy a jövedelmezőség 4,8 százalékponttal nőtt 2013-ban 2012-höz képest, és elérte a 16,8 %-ot, majd a felülvizsgálati időszakban 5,1 százalékponttal 11,6 %-ra csökkent. A jövedelmezőség összességében 0,3 százalékponttal csökkent a figyelembe vett időszakban.

                  (163)

                  A pénzforgalom – amely az uniós gyártók önfinanszírozó képességére utal – pozitív tendenciát mutatott a figyelembe vett időszak alatt. Ugyanakkor jelentős mértékben, 36 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt.

                  (164)

                  A beruházások 30 %-kal emelkedtek 2012 és 2014 között, majd 39 %-kal csökkentek a felülvizsgálati időszak végére 2014-hez képest. A beruházások mennyisége mindent egybevetve 21 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Ezzel párhuzamosan az uniós gazdasági ágazat beruházásai meghaladták a 80 millió EUR-t. A beruházások célja a hatékonyabb nyersanyag-felhasználás, és ebből következően a gyártási költségek csökkentése volt, például a válogatási műveletek és a préselési eljárás javítása, valamint az újrafeldolgozó üzem vákuumozási tevékenységének fejlesztése. Az uniós gazdasági ágazat beruházásai ezen túlmenően megfeleltek az Unióban alkalmazandó környezetvédelmi szabályoknak. Egyes beruházások célja a hatékonyság fejlesztése volt: a régi technológiát energiafelhasználási szempontból hatékonyabbra cserélték. Mindemellett olyan beruházásokat is végrehajtottak, amelyek során a régi kemencék közül többet a kemény és lágy hulladékok elegyítése szempontjából sokkal megfelelőbbre, és többféle hulladéktípus feldolgozására alkalmasra cseréltek.

                  (165)

                  A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. Ez pozitív volt a figyelembe vett időszak alatt. 2013-ban 24 %-kal nőtt 2012-höz képest, majd a felülvizsgálati időszak végére 25,9 százalékponttal csökkent. A beruházások megtérülése összességében 17 százalékponttal csökkent a figyelembe vett időszak alatt.

            4.5.4.   A kárra vonatkozó következtetés

                  (166)

                  A hatályban levő dömpingellenes vámoknak köszönhetően az uniós gazdasági ágazat felépülése tovább folytatódik a korábbi, kárt okozó dömping hatásából.

                  (167)

                  Az értékesítési volumenre és a piaci részesedésre pozitív fejlemények voltak jellemzőek a figyelembe vett időszak alatt, mivel az uniós gazdasági ágazat követni tudta a felhasználásban mutatkozó növekedést. Ezen túlmenően a termelés és a kapacitáskihasználás is nőtt a figyelembe vett időszakban.

                  (168)

                  Az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményével kapcsolatos kármutatók, mint például a nyereségesség, a készpénzforgalom és a beruházások megtérülése kedvező volt a figyelembe vett időszak alatt. Mindazonáltal a pénzforgalom csökkenő tendenciát mutatott.

                  (169)

                  A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat felépült a korábbi dömping hatásaiból, és a figyelembe vett időszak alatt nem érte az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében vett jelentős kár.

            4.6.   A kár megismétlődésének valószínűsége

      4.6.1.   Előzetes megjegyzések

                  (170)

                  A vizsgálat mindazonáltal kimutatta, hogy a kínai behozatal dömpingelt árszinten valósult meg a felülvizsgálati időszak alatt, és ha az intézkedések hatályukat vesztenék, fennállna a valószínűsége a dömping folytatódásának.

                  (171)

                  mivel az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár, megvizsgálták, hogy ha a Kína elleni intézkedések az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint hatályukat vesztenék, akkor fennállna-e a valószínűsége a kár megismétlődésének.

                  (172)

                  Annak meghatározásához, hogy valószínűsíthető-e a kár megismétlődése, az alábbi tényezőket elemezték: i. szabad kapacitás és nyersanyag-készletfelhalmozás Kínában, ii. a Kínából származó behozatal lehetséges árszintjei a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós piacán és iii. azok hatása az uniós gazdasági ágazatra.

            4.6.2.   Szabad kapacitás és nyersanyag-készletfelhalmozás Kínában

                  (173)

                  A (78) preambulumbekezdés szerint Kína jelentős szabad kapacitással rendelkezik a volfrám-karbid előállítása tekintetében, ami 12 000 és 20 000 tonna közötti mennyiségre tehető, és ami a felülvizsgálati időszak alatti uniós felhasználás 94–156 %-ának felel meg.

                  (174)

                  Ezen túlmenően – a (79) preambulumbekezdésnek megfelelően – Kína jelentős mennyiségű készletet halmozott fel a volfrám-karbid nyersanyagából (nevezetesen APT-ből és dúsított volfrámból), amelyből rövid távon több mint 25 000 tonna volfrám-karbid állítható elő.

                  (175)

                  Dömpingellenes intézkedések hiányában a szabad kapacitást a nyersanyag-készletfelhalmozással együttesen vélhetően az Uniónak szánt exportra való gyártáshoz használnák fel, mivel az Unió vonzó piac a kínai exportáló gyártók számára, ahogy azt a (85) és az azt követő preambulumbekezdések ismertetik. Semmi nem utal arra, hogy nőne a kereslet a volfrám-karbid iránt más harmadik országok piacain, miközben az uniós felhasználás növekvő tendenciára utal, és ahogyan az a (84) preambulumbekezdésben is említésre került, Japán után az Unió volt Kína legnagyobb exportpiaca a felülvizsgálati időszak alatt. A Kínából érkező behozatal ezért valószínűleg jelentős mennyiségben lép be újra az Unió piacára.

                  (176)

                  A közzétételt követően több felhasználó állította, hogy a kínai gyártók előnyben részesítik majd a kínai downstream gyártókat, mint azt, hogy a nyersanyagot az uniós piacra exportálják. Elutasították az állítást, mivel azt nem támasztották alá semmilyen bizonyítékkal.

            4.6.3.   A Kínából származó behozatal lehetséges árszintjei az Unió piacán

                  (177)

                  Annak az árszintnek az előrejelzéséhez, amelyen Kína vélhetően behozza majd a volfrám-karbidot az Unió piacára az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén, azokat a importárakat vették figyelembe, amelyeken Kína az Uniónak értékesített a felülvizsgálati időszak alatt. Az aktív feldolgozási eljárásban ezek az árak átlagosan 13,2 %-kal kínáltak alá az uniós gazdasági ágazat árainak. Az alákínálás akkor is jelentős lenne, elérné átlagosan a 8,6 %-ot, ha a normál behozatali eljárás részeként vizsgáljuk meg a lehetséges, vámokkal növelt, de dömpingellenes vámokat nem tartalmazó árakat.

                  (178)

                  Ezen túlmenően elemezték az egyéb harmadik országokba érkező kínai behozatal árszintjét és a belföldi piac kínai árait. A kínai árakat mindkét esetben akár 33 %-kal alacsonyabbnak találták az uniós gazdasági ágazat árainál egyéb harmadik országok vonatkozásában, míg a kínai belföldi árakhoz képest akár 28 %-kal alacsonyabb árakat állapítottak meg.

            4.6.4.   Az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás

                  (179)

                  A nyersanyagok szabad kapacitásának és készletfelhalmozásának a (173) és (174) preambulumbekezdés szerinti jelentős szintje, valamint a (85)–(87) és (177) preambulumbekezdésben ismertetett árkülönbség együttesen arra fogja ösztönözni a kínai exportáló gyártókat, hogy dömpingellenes intézkedések hiányában rövid idő alatt nagy mennyiségeket exportáljanak alacsony dömpingelt árszinten az Unió piacára.

                  (180)

                  A nagy mennyiségű, olcsó volfrám-karbid jelentős árnyomást fog gyakorolni az uniós gazdasági ágazatra, következésképpen az ágazatnak csökkentenie kell árait, hogy továbbra is értékesíteni tudjon az Unióban. Ezzel párhuzamosan az uniós gazdasági ágazat veszíteni fog volumeneiből, mivel nem lesz képes a kínai exportárak alacsony szintjéig csökkenteni árait. A (80) preambulumbekezdés alapján emlékeztetni kell arra, hogy a kínai exportáló gyártók olcsóbb nyersanyaghoz jutnak, mint az uniós gazdasági ágazat, mivel a világ volfrámérc-tartalékának 60 %-a Kína felügyelete alatt áll, és Kína ezzel párhuzamosan 20 %-os exportadót szed be a dúsított volfrám után, ami növeli a nyersanyag árát a Kínán kívüli felek számára.

                  (181)

                  Ha az aktív feldolgozási eljárásban alkalmazott, vámokkal növelt importárakat tekintjük referenciaértéknek az uniós gazdasági ágazat leendő értékesítési ára tekintetében az intézkedések hatályon kívül helyezését követően, az uniós gazdasági ágazat a továbbiakban nem lesz nyereséges, ami fenntarthatatlan helyzetet eredményezne. Ez a forgatókönyv valójában meglehetősen óvatos, mivel a kínai exportáló gyártók vélhetően még a referenciértéknél is alacsonyabb árakon fognak értékesíteni az Unió piacán, és figyelembe veszi a más harmadik országokban megfigyelt kínai árszinteket. A kínai exportáló gyártóknak érdekében áll majd az alacsonyabb áron értékesítés, hogy a nyersanyag (79) preambulumbekezdésben említett készletfelhalmozását megpróbálják csökkenteni. Ebben az esetben az uniós gazdasági ágazat kénytelen lesz továbbcsökkenteni értékesítési árait, ami azt fogja eredményezni, hogy a normál tevékenységből rövid időn belül, vagyis 1-2 év alatt veszteséges üzleti tevékenység válik. Emellett azt is fontos megjegyezni, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméket a haszonkulcsot illetően nagy volatilitás jellemzi. A 17. táblázatban feltüntetett adatok szerint az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége mindössze két év alatt, azaz 2013 és a felülvizsgálati időszak között 5,2 százalékponttal csökkent.

                  (182)

                  Ezen túlmenően az uniós gazdasági ágazat arra kényszerül majd, hogy a termelési volumenét is csökkentse, mivel nem lesz képes az alacsony kínai árakhoz igazodni anélkül, hogy veszteségek érnék. A volumenveszteség a nyersanyag-feldolgozási tevékenységre is közvetlen hatással lesz. A volfrámipar igen tőkeigényes ágazat, aminek fenn kell tartania bizonyos szintű termelési volument annak érdekében, hogy észszerű szinteken tartsa a fix költségeket. A fix költségek növekedését eredményező termeléscsökkenés nemcsak a normál tevékenység termelési költségeit, de az átalakítás költségeit is növelni fogja, és ilyenformán a nyersanyag-feldolgozási megállapodások jövedelmezőségére is kedvezőtlen hatással lesz.

                  (183)

                  Ha például a termelési volumen csökkenése 25 % lenne (ami 3 700 tonnának, illetve a kínai szabad kapacitás 23 %-ának felel meg), az átalakítási költségek 82 %-kal nőnének, és a nyersanyag-feldolgozási tevékenység a mostani nyereséges szint helyett több mint 30 %-os veszteséget termelne. Az előző vizsgálatban ugyanezt figyelték meg: a termelési volumen mintegy 50 %-os (6 400 tonnával való) csökkenése azt eredményezte, hogy a jövedelmezőség 7,6 %-ról –19,5 %-ra esett vissza egyetlen év alatt.

                  (184)

                  A nyersanyag-feldolgozási tevékenységek csak addig észszerűek gazdaságilag az uniós gazdasági ágazat vevői (felhasználói) számára, amíg az átalakítási díjak (átalakítási költség + árrés) a hulladék (felhasználó által fizetett) költségével együttesen a Kínából érkező volfrám-karbid importára alatt vannak. Ha elérik ezt a határt, a felhasználóknak nem áll majd érdekükben nyersanyag-feldolgozási megállapodásokat kötni az uniós gazdasági ágazattal, helyette inkább Kínából fogják beszerezni a volfrám-karbidot. Az átalakítási díjak újratárgyalásának lehetősége az Unióval nem tűnik járható útnak, mivel az uniós gazdasági ágazat átalakítási költségei a fent említetteknek megfelelően nőni fognak.

                  (185)

                  Ráadásul még ha a nyersanyag-feldolgozási tevékenység jövedelmezőbb is, mint a normál, az uniós gazdasági ágazat nem működhet kizárólag nyersanyag-feldolgozási megállapodások alapján. A nyersanyag-feldolgozás csak újrafeldolgozási tevékenységek esetében működik, és az uniós gazdasági ágazat kapacitása, hogy a hulladékot dúsított volfrámmá alakítsa, túl alacsony a gyártási folyamatban szükséges dúsított volfrám teljes mennyiségéhez képest. Az uniós gazdasági ágazatnak ezért a dúsított volfrám iránti kereslethez szükséges mennyiséget normál megállapodásokból származó primer dúsított nyersanyagokkal kell kiegészítenie. Ezen túlmenően nem áll rendelkezésre annyi hulladék a piacon, hogy az uniós gazdasági ágazat növelni tudja újrafeldolgozási kapacitását.

                  (186)

                  A fentiek alapján ezért az, hogy az értékesítési ár a legalább az aktív feldolgozási eljárás importárára csökken a felülvizsgálati időszak alatt (amely a vámokat is tartalmazza), a volumencsökkenéssel együttesen veszteséges ágazattá alakítja az uniós gazdasági ágazatot.

                  (187)

                  A fentiekben ismertetett tények alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínű, hogy a jelentős kár nagyon gyorsan megismétlődik. Rövid távon (1-2 éven belül) mindenekelőtt feltételezhető, hogy a nem vertikálisan integrált uniós gyártók arra kényszerülnek majd, hogy felszámolják üzleti tevékenységüket, mivel közvetlen, lefelé irányuló árnyomással fognak szembesülni a Kínából érkező alacsony árú dömpingelt behozatal miatt. A vállalatok közül kettő nem folytat újrafeldolgozási tevékenységet, ezért nem számíthatnak arra, hogy a nyersanyag-feldolgozási megállapodások miatt magasabb árrésre tesznek szert. Ezen túlmenően a vertikálisan integrált uniós gyártók továbbra is alacsonyabb árakon fogják értékesíteni a volfrám-karbidot a velük kapcsolatban álló felhasználóknak, habár a nyersanyag-feldolgozási megállapodások részeként kínált átalakítási költségek nőni fognak a termelési volumen csökkenése miatt. 4-5 év távlatában valószínűleg a vertikálisan integrált uniós gyártók is felhagynak tevékenységükkel, mivel hosszú távon nem tudják majd felvenni a versenyt az árnyomással, ugyanis a velük kapcsolatban álló felhasználók is áttérnek a Kínából érkező volfrám-karbidra. Ha megvalósul ez a forgatókönyv, az azzal jár, hogy megszűnik ennek a stratégiai jelentőségű nyersanyagnak a gyártása az Unióban.

            5.   AZ UNIÓS ÉRDEK

                  (188)

                  Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat ténymegállapításai nyomán a Kínából származó, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkozó meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása az Unió érdekét szolgálja-e. Az uniós érdek meghatározása az érintett érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök, a felhasználók és a beszállítók érdekeit is. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére.

                  (189)

                  Emlékeztetni kell arra, hogy a korábbi vizsgálatok során az intézkedések elfogadását nem tekintették ellentétesnek az Unió érdekeivel. Továbbá az, hogy a jelenlegi vizsgálat hatályvesztési felülvizsgálat – tehát egy olyan helyzet elemzése, amelyben dömpingellenes intézkedések vannak hatályban – lehetővé tette, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges indokolatlan hátrányos hatását is értékeljék.

                  (190)

                  Ennek alapján megvizsgálták, hogy – a dömping folytatódásának vagy a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednének következtetni, hogy az Uniónak ebben a konkrét esetben nem áll érdekében fenntartani az intézkedéseket.

            5.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

                  (191)

                  Figyelemmel az uniós gazdasági ágazat helyzetével kapcsolatban a (166)–(169) preambulumbekezdésben levont következtetésekre és a kár megismétlődésének lehetőségével kapcsolatos elemzésnek a (170)–(186) preambulumbekezdésben bemutatott érveire, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes vám hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete feltehetőleg jelentősen romlana. Az intézkedések bizonyítottan elengedhetetlenek ahhoz, hogy a volfrám-karbid előállítása megmaradjon az Unióban, mivel az uniós gazdasági ágazat nem tudna ellenállni annak a nyomásnak, amelyet az uniós piacon az uniós gazdasági ágazat árszintjei alatt értékesített, Kínából érkező volfrám-karbid nagy mennyiségű dömpingelt behozatala jelentene.

                  (192)

                  A Bizottság megítélése szerint az intézkedések fenntartása kedvező hatással lenne az uniós gazdasági ágazatra, amely ilyen módon folytathatná új technológiai beruházásait, különösen újrafeldolgozási tevékenységeket végző gyártólétesítményeiben, hogy függetlenebbé váljon Kínától, és hatékonyabban tudjon szembenézni a piacon fellépő primernyersanyag-hiánnyal.

                  (193)

                  Ezzel szemben ha az intézkedéseket hatályon kívül helyeznék, az valószínűleg kedvezőtlen lenne az uniós gazdasági ágazatra nézve. Komolyan veszélybe sodorná az uniós gazdasági ágazat életképességét, amelynek következésképpen esetlegesen meg kell szüntetnie működését, ami oda vezetne, hogy csökkennének az Unió piacán rendelkezésre álló források és a verseny. Ha az uniós gyártók megszüntetnék a termelést, az Unió elsősorban egyéb harmadik országokból és legfőképpen Kínából érkező behozatalra szorulna, amely amellett, hogy a világ vezető volfrámtermelője, a világ nyersanyagkészletének jelentős részét is birtokolja.

            5.2.   A felhasználók érdeke

                  (194)

                  A vizsgálat megindítási szakaszában tíz ismert importőrrel/felhasználóval vették fel a kapcsolatot. Határidőn belül hét felhasználó jelentkezett, és mindegyiküknek elküldték a kérdőívet. A felhasználók Kínából, egyéb harmadik országokból (Dél-Korea, Vietnam, Japán, Izrael és India), valamint az uniós gazdasági ágazatból vásároltak, és azt különféle ágazatokban, például olajipari és bányászati iparágakban használt keményfém eszközök előállításához szükséges cementált karbid alapanyagaként használták a volfrám-karbidot.

                  (195)

                  Nyolc felhasználótól (melyek közül kettő kapcsolatban álló felhasználó) érkezett kitöltött kérdőív. Ezek a felhasználók magasabb Kínából érkező behozatalról számoltak be, mint az Eurostat. Egy kivételével mindegyikük kizárólag aktív feldolgozási eljárás részeként importálta a felülvizsgálat tárgyát képező terméket. Az együttműködő felhasználók az uniós szabadpiaci felhasználás 32 %-át tették ki a felülvizsgálati időszakban. További öt olyan felhasználó jelentkezett, akik támogatták a hatályban levő intézkedéseket, de nem töltötték ki a kérdőívet. Ezek a felhasználók a teljes szabadpiaci felhasználásnak körülbelül 8 %-át tették ki.

                  (196)

                  Az egyik együttműködő felhasználó azt állította, hogy a gyártási folyamatában olyan típusú termékre van szüksége, amelyet az uniós gazdasági ágazat nem állít elő a kívánt minőségben, és mentességet kért az e konkrét terméktípusra vonatkozó dömpingellenes vám alól. A felhasználó által importált terméktípus azonban a (31) és (32) preambulumbekezdésben ismertetett termékkörbe tartozik. Nem volt indok arra, hogy bizonyos terméktípusokat kizárjanak a vizsgálat hatálya alól a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat során. Ezért elutasították ezt az állítást.

                  (197)

                  A másik hét együttműködő felhasználó azt állította, hogy a hatályban levő dömpingellenes intézkedések igen kedvezőtlen hatással voltak jövedelmezőségükre.

                  (198)

                  A vizsgálat kimutatta, hogy a volfrám-karbidot magában foglaló ilyen tevékenység az említett felhasználók teljes forgalmának 55–100 %-át tette ki a felülvizsgálati időszak alatt. A felhasználók közül néhány vállalatcsoport tagja volt, és a volfrám-karbidból előállított termékeiket a csoportjukon belül értékesítették, míg mások önálló egységek voltak. Ezek a vállalatok cementált karbid eszközöket értékesítettek független vevők számára az uniós piacon, valamint az Unión kívül. Az uniós piacon kívüli értékesítés esetében a felhasználók elsősorban a felülvizsgálat tárgyát képező terméket vásárolták Kínából az aktív feldolgozási eljárás részeként, így nem fizettek importvámokat e behozatalok után.

                  (199)

                  Az együttműködő felhasználók közül mind széles termékválasztékot állított elő a felülvizsgálat tárgyát képező termékből. A volfrám-karbid költsége a gyártási összköltség viszonylatában felhasználónként jelentősen eltért, vagyis a késztermékek típusától függően 6 és 50 % között volt. Az együttműködő felhasználók által gyártott termékek egy része jelentős hozzáadott értéket és know-how-t képvisel, ezért az ilyen termékeket gyártó felhasználók jelentős árrést tudnak felszámolni, míg a hozzáadott értékkel nem rendelkező termékek kevésbé jövedelmezőek. Ezen túlmenően az együttműködő felhasználók többsége akár több mint 15 %-kal jövedelmezőbbnek bizonyult a felülvizsgálati időszak alatt. Sőt, a vizsgálat kimutatta, hogy ezen felhasználók jövedelmezőségét a hatályban lévő dömpingellenes intézkedéseken kívül más tényezők is befolyásolták, mint például az általuk működtetett piacokon (olajfúrás és bányászat) jellemző alacsony kereslet.

                  (200)

                  A (194) preambulumbekezdésben említett további öt felhasználó, akik támogatták a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések folytatását, az uniós gazdasági ágazat vevői voltak. Ezek a felhasználók azzal érveltek, hogy míg a volfrám árának csökkenése rövid távon a felhasználók javát szolgálná, az uniós gazdasági ágazattal való verseny hiányában a kínai árak valószínűleg ismét növekedni fognak közép- és hosszú távon. Emellett azt is felhozták érvként, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése az Unió újrafeldolgozási tevékenységére is negatív hatással lenne, mivel a Kínából érkező alacsony árú volfrám-karbid nagy mennyiségű importja azt eredményezné, hogy az uniós újrafeldolgozási tevékenység veszteséges lenne. Végül pedig ugyanezek a felhasználók kiemelték az ellátási források sokféleségének fenntartása iránti érdeküket, amelyek egyike az uniós gazdasági ágazat.

                  (201)

                  A vizsgálat ténymegállapításai azt mutatják, hogy a felhasználók továbbra is több forrásból szerezhetik be a volfrám-karbidot. Ez a Kínai Népköztársaságból származó volfrám-karbid jelentős mennyiségű behozatalára is vonatkozott anélkül, hogy az aktív feldolgozási eljárás során megállapított vámokat fizették volna. Többségük jövedelmező volt. Bár észszerű azt feltételezni, hogy egyes felhasználók számára – legalábbis rövid távon – előnyös a Kínából származó olcsóbb behozatal, ezek a felhasználók az intézkedések miatt nem szenvedtek súlyos hátrányt, ami megerősíti, hogy a hatályban levő dömpingellenes intézkedéseknek nincs komoly hatásuk a felhasználókra nézve. Sőt, több felhasználó támogatta az intézkedések folytatását.

                  (202)

                  Számos érdekelt fél állította, hogy az intézkedéseknek a felhasználókra gyakorolt hatásának értékelését az intézkedések hatályát jelentő egész időszakra vonatkozóan meg kell tenni a ferroszilíciummal foglalkozó esettel összhangban (15), amely azzal érvelt, hogy a felhasználók hosszú távon összeadódó negatív hatásokat tapasztalnak, amelyek aránytalanok az uniós gyártók bármilyen esetleges vagy tényleges előnyeihez képest.

                  (203)

                  E tekintetben meg kell jegyezni, hogy bár az intézkedések 1990 óta vannak hatályban, a felhasználóknak sikerült elnyelniük a költségnövekedést, és még mindig nyereségesek. A Bizottság ezen túlmenően értékelte a dömpingellenes intézkedéseknek a felhasználókra gyakorolt hatását az eredeti vizsgálatban és az ahhoz kapcsolódó összes hatályvesztési felülvizsgálatban. A Bizottság minden esetben arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása valószínűleg nincs jelentős hatással az uniós felhasználókra. Ezt a következtetést a jelenlegi értékelés is megerősítette ezt az intézkedések tényleges hatása alapján. Az állítást ezért elutasították.

                  (204)

                  A közzétételt követően a felülvizsgálat tárgyát képező termék négy további felhasználója jelentkezett, közülük három a kérdőívet kitöltő együttműködő felhasználók egyikével volt kapcsolatban. Egyikük azonban Brazíliában található, ezért nem tekinthető érdekelt félnek ebben a vizsgálatban. Ezek a vállalatok a hatályban levő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen voltak.

                  (205)

                  Ezen túlmenően a közzétételt követően több felhasználó állította, hogy az intézkedések költségeinek elnyelésére és a jövedelmezőségre való képességük elérte a maximumot. Azt is állították, hogy ezek a felhasználók bizonyították, hogy nem állnak fenn további lehetséges technológiai fejlesztések a termék vonatkozásában, és ezáltal megvalósíthatatlan lesz a mellékköltségek fedezése.

                  (206)

                  A (198) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően az együttműködő felhasználók a felülvizsgálat tárgyát képező termékekből széles választékot állítanak elő, és a volfrám-karbid költsége az összes gyártási költséghez képest felhasználónként jelentősen eltér, azaz a késztermékek típusától függően 6 és 50 % között van. Bár nem zárható ki, hogy a jövedelmezőség termékenként változik, az együttműködő felhasználók többsége akár több mint 15 %-kal jövedelmezőbbnek bizonyult a felülvizsgálati időszak alatt. Az állítást ezért elutasították.

                  (207)

                  Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználókra gyakorolt hatás tekintetében nincs arra utaló jel, hogy az intézkedések fenntartása nagyon kedvezőtlen hatást gyakorolna a tevékenységükre.

            5.3.   A beszállítók érdeke

                  (208)

                  A beszerzési piacon tíz vállalat jelentkezett és fejezte ki támogatását az intézkedések folytatásához. Négy közülük bányászati és dúsított volfrámot előállító gyártó vállalat volt, akik az uniós gazdasági ágazatnak szállítanak.

                  (209)

                  A másik hat vállalat újrafeldolgozandó anyagokat szállított az uniós gazdasági ágazatnak. Azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazat megszűnése igen kedvezőtlen hatással lesz a tevékenységükre, mivel el fogják veszíteni ügyfeleiket. Hangsúlyozták továbbá a hulladék újrahasznosításának fontosságát az Unióban, azzal érvelve, hogy a hulladékanyagok volfrámtartalma magasabb, mint a dúsított ércé, vagyis a volfrámhulladék értékes nyersanyag, ami csökkentheti a felhasználók nyersanyagköltségeit.

                  (210)

                  Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a beszállítóknak érdekében áll a hatályban levő dömpingellenes intézkedések fenntartása.

            5.4.   A volfrám mint kritikus fontosságú nyersanyag

                  (211)

                  2011 óta a volfrám kritikus fontosságú nyersanyag (16) az Európai Unióban.

                  (212)

                  Az Unió érdeke ezért, hogy a volfrámgyártást az Unióban tartsa, hogy az újrafeldolgozás ösztönzésével csökkentse az elsődleges nyersanyagok felhasználását és mérsékelje a relatív importfüggőséget.

            5.5.   Unión belüli verseny

                  (213)

                  Több érdekelt fél állította, hogy a dömpingellenes intézkedések rontották a verseny szintjét az Unióban, mivel csökkentették a beszállítóválasztási lehetőségeket. Azt állították, hogy az uniós gyártók hasonló árszintekkel dolgoztak, amelyek nem voltak versenyképesek.

                  (214)

                  Hat uniós gyártó működik a piacon; mindegyikük különböző gyártási folyamatokat és nyersanyagokat használ fel. A (33) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően egyes uniós gyártók csak primer nyersanyagokat, míg mások primer nyersanyagokat és hulladékot is használnak. A primer gyártási folyamat alapja dúsított nyersanyag, APT vagy volfrám-oxid lehet. Ezek az elemek hatással vannak a termelési költségekre. Ezért azt a díjat, amelyet az uniós gazdasági ágazat az APT-n kívül felszámít ügyfeleinek, befolyásolják annak gyártási költségei. A hat uniós gyártó egymástól független, és egymás versenytársai az uniós piacon. Ezenkívül a vizsgálat kimutatta, hogy az uniós piacon más beszállítói források is jelen vannak, például az USA, Vietnam, Dél-Korea és Izrael. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.

            5.6.   A továbbfeldolgozott terméket gyártók versenyhátránya

                  (215)

                  Több érdekelt fél állította, hogy a hatályban lévő intézkedések miatt az uniós felhasználók versenyhátrányban vannak más harmadik országokban lévő versenytársaikkal szemben, mivel az intézkedések az Unió területén kívüli felhasználókat részesítik előnyben az uniós felhasználók kárára. Ezenfelül azt állították, hogy mivel a harmadik országbeli továbbfelhasználók alacsonyabb költségbázissal rendelkeznek, ezért nyereségesebbek az uniós versenytársaiknál. Továbbá azt is állították, hogy kedvezőtlen hatással volt rájuk az, hogy Kína 2015 májusában megszüntette a volfrám-karbidra vonatkozó 5 %-os exportvámot és az upstream termékekre vonatkozó korlátozásokat (APT-re vonatkozó kiviteli kvóták). Végül pedig azt állították, hogy az intézkedések meghosszabbítása esetén annak érdekében, hogy elkerüljék ügyfeleik elvesztését, a felhasználóknak az Unión kívülre kell költöztetniük a gyártelepeket.

                  (216)

                  Amint az a (198) preambulumbekezdésben szerepel, a vizsgálat kimutatta, hogy az uniós együttműködő felhasználók többsége nyereséges volt a felülvizsgálati időszak alatt, és más tényezők a hatályban levő dömpingellenes intézkedéseken kívül, például az alacsony piaci kereslet (az olajfúrás és a bányászat tekintetében) szintén befolyásolták jövedelmezőségüket. Az az érv, miszerint a harmadik országbeli felhasználók állítólag több nyereséget termelnek, mint az uniós felhasználók, az uniós érdek értékelése szempontjából nem bír jelentőséggel. Ezen túlmenően ezek a felek nem tudták megmagyarázni, milyen kedvezőtlen hatást gyakorolt a felhasználókra nézve, hogy Kína megszüntette a kiviteli vámot és az upstream termékekre vonatkozó korlátozásokat, amit ráadásul semmilyen bizonyíték sem támasztott alá. Az egyes felhasználók áthelyezésére vonatkozó állítás megalapozatlan volt, mivel ezeknek a felhasználóknak a jövedelmezősége a legyártott termékek típusa mellett egyéb tényezőktől, például a termékek iránti kereslet csökkenésétől is függ. Még arra sincs bizonyíték, hogy egyáltalán az intézkedések hatályon kívül helyezése megakadályozná a felhasználók áthelyezését. Emiatt a Bizottság a (214) preambulumbekezdésben foglalt állításokat elutasította.

            5.7.   Vertikális integráció

                  (217)

                  Több érdekelt fél állította, hogy az uniós volfrám-karbidgyártók többsége vertikálisan integrált, ezért a velük kapcsolatban álló szerszámgyártók alacsonyabb áron szerezhetnek be nyersanyagokat, mint a nem integrált felhasználók, ami egyenlőtlenségeket eredményez a felhasználók között.

                  (218)

                  A vizsgálat kimutatta, hogy a szabadpiacra szánt volfrám-karbid hat uniós gyártója közül három integrált. Ezek az uniós gyártók piaci áron értékesítették a felülvizsgálat tárgyát képező terméket a velük kapcsolatban álló vállalatoknak, ezért nem rendelkeztek árelőnnyel a nyersanyagok beszerzése tekintetében a nem integrált felhasználókhoz képest. Az állítást ezért elutasították.

                  (219)

                  A közzétételt követően több felhasználó állította, hogy a vertikálisan integrált beszállítók egyúttal a felhasználók versenytársai, és akadályozzák a tisztességes versenyt, mivel megszüntethetik a felülvizsgálat tárgyát képező termék értékesítését a felhasználók számára.

                  (220)

                  A vizsgálat nem mutatott semmilyen arra utaló jelet, hogy az uniós gazdasági ágazat leállítja a felülvizsgálat tárgyát képező termék független felhasználók részére történő értékesítését. Éppen ellenkezőleg, a figyelembe vett időszak alatt a vertikálisan integrált uniós gyártók független felhasználók számára történő értékesítésének mértéke 16 %-kal nőtt. Az állítást ezért elutasították.

            5.8.   Beruházások hiánya és idejétmúlt technológiák

                  (221)

                  Számos érdekelt fél állította, hogy a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések következtében az uniós gazdasági ágazatot semmi nem ösztönözte arra, hogy új technológiákba fektessen. Ezek a felek azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazat régi és idejétmúlt technológiákkal működik.

                  (222)

                  A vizsgálat azonban a (164) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően feltárta, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős beruházásokat hajtott végre a nyersanyagok hatékonyabb hasznosítása, és ezáltal a gyártás költségeinek csökkentése, a hatékonyság növelése, a kemény és lágy hulladék összekeverése révén a rugalmasság növelése, valamint a környezetvédelmi szabályok betartásának javítása érdekében. Az állítást ezért elutasították.

            5.9.   Nyersanyagok

                  (223)

                  Számos felhasználó állította, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete a nyersanyaghoz való hozzáférésétől, a nyersanyag rendelkezése állásától és árazásától függ. A dömpingellenes intézkedéseknek nem céljuk a nyersanyagbeszerzés hátrányának kompenzálása.

                  (224)

                  A dömpingellenes intézkedéseket az alapján határozták meg, hogy megállapították a kínai exportáló gyártók dömpingjét, amivel jelentős kárt okoznak az uniós gazdasági ágazatnak. Ezért elutasították azt az állítást, amely szerint a dömpingellenes intézkedések kompenzálják a nyersanyagbeszerzés hátrányait.

                  (225)

                     Az új Uniós Vámkódex

                  (226)

                  Számos felhasználó állította, hogy az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (17) 169. cikkének (2) bekezdése olyan változásokat vezetett be az uniós vámszabályokat illetően, amelyek szerint az aktív feldolgozási eljárás a továbbiakban már nem engedélyezett a dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozó áruk vonatkozásában, legalábbis gazdaságilag már nem lesz életképes. Ezért növekedni fog annak gyártási költsége.

                  (227)

                  Ez az állítás nem felelt meg a tényeknek, mivel az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 169. cikkének (2) bekezdése nem tiltja az aktív feldolgozási eljárás használatát dömpingellenes vámok esetében, ugyanakkor utal az egyenértékű áruk használatára. Ilyenformán az aktív feldolgozási eljárás részeként importált árukra csak akkor vonatkozik dömpingellenes vám, ha a továbbfeldolgozott árut később szabad forgalomba bocsátják az Unióban. Amennyiben a feldolgozott árukat újraexportálják, a hatályban levő szabályok szerint nem vonatkoznak rájuk dömpingellenes vámok. Ezen túlmenően az érdekelt felek nem szolgáltattak semmilyen bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy az aktív feldolgozási eljárás gazdaságilag már nem életképes. Ezért ezt az érvet elutasították.

                  (228)

                  A közzétételt követően több felhasználó állította, hogy az Uniós Vámkódex módosításai korlátozzák az aktív feldolgozási eljárás alkalmazását a dokumentációs teendők növekedése és a meg nem felelés magas kockázata miatt, ami akár 15 %-kal növelheti a nyersanyagok költségét.

                  (229)

                  Ezzel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy az Uniós Vámkódex módosításainak célja, hogy javítsák az aktív feldolgozási eljárás részeként importált, dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozó áruk nyomon követhetőségét. Ezért nem kizárt, hogy ez a vállalatok adminisztratív költségeinek emelkedéséhez vezet majd. A felhasználók azonban nem szolgáltattak bizonyítékot vagy magyarázatot arra nézve, hogyan számították ki a 15 %-os növekedést. Ezért az állítást nem bizonyított jellege miatt elutasították.

            5.10.   Az intézkedések időtartama

                  (230)

                  Az érdekelt felek azzal érveltek, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termékre vonatkozó dömpingellenes intézkedések 1990 óta hatályban vannak, és ezért nem hosszabbíthatók meg.

                  (231)

                  Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételek szerint amennyiben fennáll a kárt okozó dömping folytatódása vagy megismétlődése, és az intézkedések összességében nem ellentétesek az Unió érdekével, az intézkedéseket fenn kell tartani. A jelenlegi vizsgálatban minden feltétel teljesült. Hasonlóképpen, az érintett felek nem mutattak be olyan konkrét indokot az általános uniós érdeket illetően, amely az intézkedések ellen szólna. A Bizottságnak tehát nincs más választása, mint hogy dömpingellenes intézkedéseket vezessen be. Ezt az érvelést ezért elutasították.

            5.11.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

                  (232)

                  A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nincsenek olyan kényszerítő okok az uniós érdek tekintetében, amely a Kínából származó volfrám-karbid, zsugorított volfrám-karbid és fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbid behozatalára alkalmazandó végleges dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen szólna.

            6.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

      6.1.   Intézkedések

                  (233)

                  Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság fenn kívánta tartani a hatályban levő dömpingellenes intézkedéseket. A felek lehetőséget kaptak továbbá arra, hogy e tájékoztatást követően adott határidőn belül benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.

                  (234)

                  Amint az a közzétételt követően a (65) preambulumbekezdésben említésre került, több felhasználó állította, hogy többek között a kárkülönbözet kiszámítása során is figyelembe kell venni a felhasználási célú minőségi különbségeket, a termelési költségeket és az értékesítést.

                  (235)

                  Ez az állítás nem helytálló. Emlékeztetni kell arra, hogy a jelenlegi vizsgálat az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat, amelynek célja annak értékelése, hogy a hatályban lévő dömpingellenes intézkedéseket fenntartsák vagy hatályon kívül helyezzék. A vizsgálat keretében nem számítanak ki új kárkülönbözetet.

                  (236)

                  Ezen túlmenően a közzétételt követően több felhasználó kérte, hogy az intézkedések hatályukat veszítsék, amikor az aktív feldolgozás engedélyezése megszűnik (vagyis két éven belül).

                  (237)

                  E tekintetben fontos megjegyezni, hogy a vizsgálat nem mutatott rá olyan kivételes körülményekre, amelyek igazolhatják az intézkedéseknek az alaprendelet alkalmazandó szabályainak megfelelő, öt évnél rövidebb időtartamra történő kiterjesztését.

                  (238)

                  A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Kínából származó volfrám-karbid, zsugorított volfrám-karbid és fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbid behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetni kell rá, hogy ezek az intézkedések ad valorem vámokból állnak.

                  (239)

                  Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,

            ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
      1. cikk
      (1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a jelenleg a 2849 90 30 és ex 3824 30 00 KN-kód (TARIC-kód: 3824300010) alá tartozó (18), és a Kínai Népköztársaságból származó volfrám-karbid, zsugorított volfrám-karbid és fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbid behozatalára.
      (2)   Az (1) bekezdésben leírt termékek esetében az uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó vámtétel vámkezelés előtt 33 %.
      (3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó megfelelő hatályban levő rendelkezések alkalmazandók.
      2. cikk
      Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

         Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
         Kelt Brüsszelben, 2017. június 1-jén.

               a Bizottság részéről

               az elnök

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

         (2)  A Tanács 2737/90/EGK rendelete (1990. szeptember 24.) a Kínai Népköztársaságból származó volfrám-karbid és zsugorított volfrám-karbid behozatalára történő végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az ideiglenes dömpingellenes vám végleges beszedéséről (HL L 264., 1990.9.27., 7. o.).

         (3)  A Bizottság 90/480/EGK határozata (1990. szeptember 24.) a Kínai Népköztársaságból származó volfrám-karbid és zsugorított volfrám-karbid behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban bizonyos exportőrök által felajánlott kötelezettségvállalások elfogadásáról és az érintett exportőrökkel kapcsolatos vizsgálat megszüntetéséről (HL L 264., 1990.9.27., 59. o.).

         (4)  A Tanács 610/95/EK rendelete (1995. március 20.) a Kínai Népköztársaságból származó volfrámérc és dúsított volfrámérc, volfrám-oxid, volfrámsav, volfrám-karbid és zsugorított volfrám-karbid behozatalára történő végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 2735/90/EGK, 2736/90/EGK és 2737/90/EGK rendelet módosításáról, valamint a 2286/94/EK bizottsági rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegek végleges beszedéséről (HL L 64., 1995.3.22., 1. o.).

         (5)  A Tanács 771/98/EK rendelete (1998. április 7.) a Kínai Népköztársaságból származó volfrám-karbid és zsugorított volfrám-karbid behozatalára történő végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 111., 1998.4.9., 1. o.).

         (6)  A Tanács 2268/2004/EK rendelete (2004. december 22.) végleges dömpingellenes vám kivetéséről a Kínai Népköztársaságból származó volfrám-karbid és zsugorított volfrám-karbid behozatalára (HL L 395., 2004.12.31., 56. o.).

         (7)  A Tanács 1275/2005/EK rendelete (2005. július 26.) a Kínai Népköztársaságból származó volfrám-karbid és zsugorított volfrám-karbid behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 2268/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 202., 2005.8.3., 1. o.).

         (8)  A Tanács 1225/2009/EK rendelete (2009. november 30.) az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről (HL L 343., 2009.12.22., 51. o.). Ezt a rendeletet az alaprendelet kodifikálta.

         (9)  A Tanács 287/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. március 21.) a Kínai Népköztársaságból származó volfrám-karbid, fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbid és zsugorított volfrám-karbid behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről, HL L 78., 2011.3.24., 1. o.

         (10)  Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről, HL C 212., 2015.6.27., 8. o.

         (11)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó volfrám-karbid, zsugorított volfrám-karbid és fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbid behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról, HL C 108., 2016.3.23., 6. o.

         (12)  Aktív feldolgozási eljárás részeként importált volfrám-karbidra nem vonatkozik vámfizetési kötelezettség és dömpingellenes vámok, és olyan szerszámgépek gyártási folyamatában használják fel, amelyeket az Unión kívülre exportálnak.

         (13)  Metal Bulletin: (1) https://www.metalbulletin.com/Article/3646910/2017-PREVIEW-Chinese-tungsten-prices-will-continue-journey-of-recovery-as-market-reaches-consensus-on.html és (2) https://www.metalbulletin.com/Article/3596231/Chinas-SRB-tungsten-concentrate-stockpiling-boosts-domestic-export-prices.html

         (14)  https://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/commodity/tungsten/mcs-2015-tungs.pdf

         (15)  A Bizottság 2001/230/EK határozata (2001. február 21.) a Brazíliából, a Kínai Népköztársaságból, Kazahsztánból, Oroszországból, Ukrajnából és Venezuelából származó ferroszilícium behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről (HL L 84., 2001.3.23., 36. o.).

         (16)  2011. február 2-i COM(2011) 25 final és 2014. május 26-i COM(2014) 297 final.

         (17)  A Bizottság (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. július 28.) a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 343., 2015.12.29., 1. o.).

         (18)  A részecskék szabálytalanok és nem folynak szabadon, ellentétben az „összepréselhető por” részecskéivel, amelyek gömb alakúak vagy szemcsések, homogének és szabadon folynak. A folyásképesség hiánya kalibrált tölcsér, pl. az ISO 4490 szabvány szerinti HALL áramlásmérő felhasználásával mérhető és állapítható meg.