title: A Bizottság (EU) 2018/1101 végrehajtási rendelete (2018. augusztus 3.) a harmadik ország által elfogadott jogszabályoknak az ország területén kívüli alkalmazásának hatása és az ilyen jogszabályon alapuló vagy abból eredő intézkedések elleni védelemről szóló 2271/96/EK tanácsi rendelet 5. cikke második bekezdésének alkalmazására vonatkozó kritériumok megállapításáról

text:
                  7.8.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  LI 199/7

         A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1101 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2018. augusztus 3.)
         a harmadik ország által elfogadott jogszabályoknak az ország területén kívüli alkalmazásának hatása és az ilyen jogszabályon alapuló vagy abból eredő intézkedések elleni védelemről szóló 2271/96/EK tanácsi rendelet 5. cikke második bekezdésének alkalmazására vonatkozó kritériumok megállapításáról
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel a harmadik ország által elfogadott jogszabályoknak az ország területén kívüli alkalmazásának hatása és az ilyen jogszabályon alapuló vagy abból eredő intézkedések elleni védelemről szóló, 1996. november 22-i 2271/96/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke második bekezdésére,
         mivel:

                     (1)

                     A 2271/96/EK rendelet a harmadik országok által elfogadott egyes felsorolt törvények, rendeletek és egyéb jogszabályok, valamint az azokon alapuló vagy az azokból eredő intézkedések területen kívüli alkalmazásából származó hatások elleni védekezést szolgálja, illetve e hatások ellen hat, amennyiben az ilyen alkalmazás hátrányosan befolyásolja az Unió és harmadik országok közötti nemzetközi kereskedelemmel és/vagy tőkemozgással és kapcsolódó kereskedelmi tevékenységekkel foglalkozó, az említett rendelet 11. cikkében említett uniós természetes és jogi személyek érdekeit.

                     (2)

                     A 2271/96/EK rendelet elismeri, hogy az ilyen törvények, rendeletek és egyéb jogszabályok területen kívüli alkalmazása sérti a nemzetközi jogot.

                     (3)

                     A 2271/96/EK tanácsi rendelet 5. cikkének első bekezdése értelmében a szóban forgó rendelet 11. cikkében említett személyeknek sem közvetlenül, sem egy képviselőn vagy egyéb közvetítő személyen keresztül, sem tevőlegesen vagy szándékos mulasztás útján nem kell eleget tenniük semmilyen követelménynek vagy tilalomnak – beleértve a külföldi bíróságok felszólítását –, amely az említett jogszabályokból, illetve az azokon alapuló vagy az azokból eredő intézkedésekből adódik.

                     (4)

                     A 2271/96/EK tanácsi rendelet 5. cikkének első bekezdése mindazonáltal lehetővé teszi, hogy a szóban forgó rendelet 11. cikkében említett személyek a Bizottságtól felhatalmazást kérjenek az ilyen követelmények vagy tilalmak teljes vagy részleges teljesítésére, amennyiben a teljesítés elmaradása súlyosan károsítaná azok vagy az Unió érdekeit.

                     (5)

                     A jogbiztonság, valamint a 2271/96/EK rendelet hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében, ugyanakkor egyes kellően indokolt körülmények között figyelembe véve a szóban forgó rendelet 11. cikkében említett természetes és jogi személyek érdekeit érintő súlyos károk kockázatát is, szükséges megállapítani a 2271/96/EK rendelet 5. cikke második bekezdésének alkalmazására vonatkozó kritériumokat.

                     (6)

                     Tekintettel arra, hogy az uniós jog – és ezen belül a 2271/96/EK rendelet – egységes értelmezésének felügyelete a Bizottság feladata, a Bizottság szigorúan nyomon fogja követni e rendelet alkalmazását, és szükség esetén a rendelet végrehajtására vonatkozó értékelés alapján kiigazításokat fogad el.

                     (7)

                     Meg kell határozni a teljes vagy részleges teljesítésre vonatkozó felhatalmazás iránti kérelem Bizottsághoz való benyújtását követő eljárás főbb lépéseit is.

                     (8)

                     A természetes személyek adatainak e rendelet szerinti kezelése során tiszteletben kell tartani az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (2) és a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3).

                     (9)

                     Az e rendelet szerinti kérelmeknek a 2271/96/EK tanácsi rendelet mellékletében meghatározott jogszabályok, valamint az azokon alapuló vagy az azokból eredő intézkedések alkalmazásán alapuló vagy közvetlenül vagy közvetve azokból eredő intézkedésekre vagy mulasztásokra kell vonatkozniuk.

                     (10)

                     A kérelmeket a lehető leghamarabb fel kell dolgozni.

                     (11)

                     Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban állnak a területen kívüli jogszabályokkal foglalkozó bizottság véleményével, és a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) alapján kerülnek elfogadásra,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk
            Tárgy
            Ez a rendelet megállapítja a 2271/96/EK tanácsi rendelet 5. cikke második bekezdésének alkalmazására vonatkozó kritériumokat.

            2. cikk
            Fogalommeghatározások
            E rendelet alkalmazásában:
            a)   „felsorolt, területen kívüli jogszabályok”: a 2271/96/EK tanácsi rendelet mellékletében meghatározott törvények, rendeletek és egyéb jogszabályok, beleértve az ilyen jogszabályon alapuló vagy abból eredő rendeleteket és egyéb jogszabályokat;
            b)   „későbbi intézkedések”: a felsorolt, területen kívüli jogszabályokon alapuló vagy azokból eredő intézkedések;
            c)   „a teljesítés elmaradása”: a felsorolt, területen kívüli jogszabályokon vagy későbbi intézkedéseken alapuló vagy közvetlenül vagy közvetve azokból eredő valamely követelmény vagy tilalom – beleértve a külföldi bíróságok kérelmeit – teljesítésének közvetlen intézkedés vagy szándékos mulasztás útján történő elmaradása;
            d)   „védett érdekek”: a 2271/96/EK tanácsi rendelet 11. cikkében említett személy érdeke, az Unió vagy mindkettőjük érdeke;
            e)   „kérelmező”: a 2271/96/EK tanácsi rendelet 11. cikkében említett olyan személy, aki a 2271/96/EK tanácsi rendelet 5. cikkének második bekezdésében említett felhatalmazás iránti kérelmet nyújtott be.

            3. cikk
            A kérelem benyújtása

               (1)   A 2271/96/EK tanácsi rendelet 5. cikkének második bekezdésében említett felhatalmazás iránti kérelmet írásban kell benyújtani a következő címre:

                           European Commission

                           Service for Foreign Policy Instruments

                           EEAS 07/99

                           B-1049 Brussels, Belgium

                           EC-AUTHORISATIONS-BLOCKING-REG@ec.europa.eu

               (2)   A kérelem tartalmazza a kérelmező nevét és elérhetőségét, valamint megjelöli a felsorolt, területen kívüli jogszabály vagy későbbi intézkedés pontos szóban forgó rendelkezéseit, továbbá ismerteti a kért felhatalmazás hatályát és azt a kárt, amit a teljesítés elmaradása okozna.

               (3)   A kérelmező kérelmében elegendő bizonyítékot szolgáltat arra vonatkozóan, hogy a teljesítés elmaradása legalább egy védett érdek tekintetében súlyos kárt okozna.

               (4)   A Bizottság szükség esetén további bizonyítékot kérhet a kérelmezőtől, aki azt a Bizottság által meghatározott észszerű határidőn belül benyújtja.

               (5)   A Bizottság a kérelem beérkezését követően haladéktalanul tájékoztatja a területen kívüli jogszabályokkal foglalkozó bizottságot.

            4. cikk
            A kérelmek értékelése
            Annak értékelésekor, hogy felmerülne-e a 2271/96/EK tanácsi rendelet 5. cikke második bekezdésében említett, a védett érdekeket érintő súlyos kár, a Bizottság adott esetben figyelembe veszi többek között a következő nem kumulatív kritériumokat:

                        a)

                        a védett érdekre irányuló kár háttere, jellege és eredete alapján valószínű-e, hogy a védett érdeket konkrét veszély fenyegeti;

                        b)

                        van-e folyamatban közigazgatási vagy bírósági vizsgálat a kérelmezővel szemben a felsorolt, területen kívüli jogszabály eredetét jelentő harmadik országban, vagy született-e előzetes fizetési megállapodás az említett országgal;

                        c)

                        fennáll-e jelentős kapcsolat a felsorolt, területen kívüli jogszabály vagy a későbbi intézkedések eredetét jelentő harmadik országgal; ilyen lehet például az, ha a kérelmező anyavállalata vagy leányvállalata vagy a kérelemben részt vevő természetes vagy jogi személy a területen kívüli jogszabály vagy későbbi intézkedések eredetét jelentő harmadik ország elsődleges joghatósága alá tartozik;

                        d)

                        a kérelmező észszerű intézkedések meghozatalával elkerülhetné-e vagy enyhíthetné-e a kárt;

                        e)

                        a gazdasági tevékenységre gyakorolt hátrányos hatás, különösen az, hogy a kérelmező szembesülne-e jelentős gazdasági veszteséggel, például olyannal, amely életképességét veszélyeztetheti vagy súlyos csődveszélyt jelenthet;

                        f)

                        túlzottan megnehezülne-e a kérelmező tevékenysége észszerűen nem helyettesíthető alapvető inputok vagy erőforrások elvesztése miatt;

                        g)

                        jelentős akadályba ütközne-e a kérelmező egyéni jogainak gyakorlása;

                        h)

                        fennáll-e a biztonságot, védelmet, az emberi élet és egészség védelmét, valamint a környezet védelmét fenyegető veszély;

                        i)

                        fennáll-e az Unió azon képességét fenyegető veszély, hogy végrehajtsa humanitárius, fejlesztési és kereskedelempolitikáit, vagy belpolitikáinak külső aspektusait;

                        j)

                        a stratégiai áruk vagy szolgáltatások Unión vagy valamely tagállamon belüli ellátásának biztonsága, valamint az esetleges hiány vagy zavar hatása;

                        k)

                        a belső piacra gyakorolt következmények az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása, valamint a pénzügyi és gazdasági stabilitás és a fő uniós infrastruktúrák tekintetében;

                        l)

                        a kár rendszerszintű következményei, különösen az egyéb ágazatokra gyakorolt továbbgyűrűző hatások tekintetében;

                        m)

                        az egy vagy több tagállam munkaerőpiacára gyakorolt hatás és annak az Unión belüli határokon átnyúló következményei;

                        n)

                        bármely más érintett tényező.

            5. cikk
            A kérelem eredménye

               (1)   Ha a 4. cikkben említett értékelést követően a Bizottság elegendő bizonyítékot talál arra vonatkozóan, hogy a teljesítés elmaradása súlyos kárt okozna a védett érdekekre nézve, a Bizottság haladéktalanul határozattervezetet nyújt be a megfelelő meghozandó intézkedésekről a területen kívüli jogszabályokkal foglalkozó bizottságnak.

               (2)   Ha a 4. cikkben említett értékelést követően a Bizottság nem talál elegendő bizonyítékot vonatkozóan, hogy a teljesítés elmaradása súlyos kárt okozna a védett érdekek tekintetében, a Bizottság határozattervezetet nyújt be a kérelem elutasításáról a területen kívüli jogszabályokkal foglalkozó bizottságnak.

               (3)   A végső határozatról a Bizottság haladéktalanul értesíti a kérelmezőt.

            6. cikk
            Adatkezelés

               (1)   A Bizottság az e rendelet alapján ráruházott feladatainak elvégzése érdekében személyes adatokat kezel.

               (2)   A személyes adatokat az (EU) 2016/679 rendelettel és a 45/2001/EK rendelettel összhangban kell kezelni.

               (3)   E rendelet alkalmazásában a Bizottság a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálatot nevezi meg a 45/2001/EK rendelet 2. cikkének d) pontja szerinti „adatkezelőként” azzal a céllal, hogy ily módon biztosítsa az érintett természetes személyek számára a szóban forgó rendelet szerinti jogaik gyakorlását.

            7. cikk
            Hatálybalépés
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2018. augusztus 3-án.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  HL L 309., 1996.11.29., 1. o.

            (2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

            (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

            (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).


title: A Bizottság (EU) 2017/2093 végrehajtási rendelete (2017. november 15.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek behozatalára az 1331/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedéseknek az Indiában feladott, akár Indiából származóként, akár nem ilyenként bejelentett behozatallal megvalósuló lehetséges kijátszására vonatkozó vizsgálat lezárásáról, valamint az (EU) 2017/272 végrehajtási rendelettel e behozatal tekintetében bevezetett nyilvántartásbavételi kötelezettség megszüntetéséről

text:
               16.11.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 299/1

         A BIZOTTSÁG (EU) 2017/2093 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2017. november 15.)
   a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek behozatalára az 1331/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedéseknek az Indiában feladott, akár Indiából származóként, akár nem ilyenként bejelentett behozatallal megvalósuló lehetséges kijátszására vonatkozó vizsgálat lezárásáról, valamint az (EU) 2017/272 végrehajtási rendelettel e behozatal tekintetében bevezetett nyilvántartásbavételi kötelezettség megszüntetéséről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,
   mivel:
   1.   ELJÁRÁS

   1.1.   Meglévő intézkedések

               (1)

               Az 1331/2011/EU végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) a Tanács 71,9 %-os vámtétellel végleges dömpingellenes vámot vetett ki a rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében és I. mellékletében megnevezettektől eltérő minden más vállalat esetében a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek behozatalára.

               (2)

               A továbbiakban ezekre az intézkedésekre a „hatályban lévő intézkedések”, az eredeti rendelettel bevezetett intézkedésekhez vezető vizsgálatra pedig az „eredeti vizsgálat” fordulattal hivatkozunk.

         1.2.   A vizsgálat megindítása kérelem nyomán

               (3)

               A varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek uniós gazdasági ágazatának piacvédelmi bizottsága (a továbbiakban: kérelmező) 2017. január 3-án kijátszásellenes vizsgálat megindítását kérelmezte az Európai Bizottságnál arra hivatkozva, hogy a Kínából származó egyes varrat nélküli rozsdamentes acélcsövekre bevezetett dömpingellenes intézkedéseket Indián keresztül kijátsszák.

               (4)

               A kérelem meggyőző bizonyítékokkal szolgált arról, hogy a hatályban lévő intézkedések bevezetését követően a Kínából és az Indiából az Unióba irányuló kivitel tekintetében jelentős mértékben megváltozott a kereskedelem szerkezete, amit valószínűsíthetően a hatályban lévő intézkedések bevezetése idézett elő. A kérelmező állítása szerint egy ilyen változásnak semmilyen más megfelelő magyarázata vagy indoka nem volt, mint a hatályban lévő intézkedések bevezetése.

               (5)

               A bizonyítékok továbbá azt is jelezték, hogy a kialakult helyzet a hatályban lévő intézkedések javító hatását a mennyiségek és az árak tekintetében egyaránt aláássa. A bizonyítékok arra utaltak, hogy az Indiából érkező megnövekedett behozatal az eredeti vizsgálatban megállapított kárt nem okozó árnál alacsonyabb árakon valósult meg.

               (6)

               Végezetül arra utaló bizonyíték is volt, hogy az Indiában feladott varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek a hasonló termék tekintetében az eredeti vizsgálat keretében meghatározott rendes értékhez képest dömpingáron érkeztek az Unióba.

               (7)

               Miután a tagállamok tájékoztatását követően megállapította, hogy elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre az alaprendelet 13. cikke szerinti vizsgálat megindításához, az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az (EU) 2017/272 bizottsági végrehajtási rendelettel (3) (a továbbiakban: a vizsgálatot megindító rendelet) vizsgálatot indított.

               (8)

               Az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése alapján a vizsgálatot megindító rendelet kötelezte az Unióban működő vámhatóságokat az Indiában feladott varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek behozatalának nyilvántartásba vételére.

         1.3.   A vizsgálat

               (9)

               A Bizottság a vizsgálat megindításáról értesítette Kína és India hatóságait, exportáló gyártóit és kereskedőit, az ismert érintett uniós importőröket és az uniós gazdasági ágazatot. A Bizottság kérdőíveket küldött azoknak a kínai és indiai gyártóknak/exportőröknek, amelyeket ismert, illetve azoknak, amelyek a vizsgálatot megindító rendelet (15) preambulumbekezdésében megállapított határidőkön belül jelentkeztek. A Bizottság emellett az uniós importőröknek is küldött kérdőívet.

               (10)

               Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a vizsgálatot megindító rendeletben meghatározott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat és meghallgatást kérjenek. A Bizottság több meghallgatást is lehetővé tett a kérelmező számára, és egy ízben a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtt is került sor meghallgatásra.

               (11)

               Huszonkilenc indiai vállalat, egy kínai vállalat, kilenc független importőr, két, az érintett exportáló gyártókkal kapcsolatban álló importőr, egy ügynök és öt, az uniós gazdasági ágazathoz tartozó gyártó jelentkezett.

               (12)

               Huszonegy indiai vállalat küldte vissza kitöltve a kérdőívet, és kért mentességet az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően az esetlegesen kiterjesztendő intézkedések alól.

               (13)

               A Bizottság minden mentességi kérelmet egyedileg megvizsgált. A Bizottság ellenőrző látogatást tett tizennégy olyan vállalatnál, amely vagy jelentős mennyiségben exportált az Unióba, vagy pedig válasza előzetes elemzésének tanúsága szerint teljesítette azokat a feltételeket, amelyek alapján az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése szerint mentességre lehet jogosult.

               (14)

               Az Unióban működő független importőrök közül négy, a Kínában működő, az indiai gyártók mindegyikétől független exportáló gyártók közül pedig egy küldte vissza kitöltve a kérdőívet.

               (15)

               A következő indiai vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásokra:

                           —

                           Arvind Pipes & Fittings Industries Private Limited,

                           —

                           ASR Mettech Private Limited,

                           —

                           Chandan Steel Limited,

                           —

                           Heavy Metal and Tubes Limited,

                           —

                           Krystal Steel Manufacturing Private Limited,

                           —

                           Maxim Tubes Company Private Limited,

                           —

                           MBM Tubes Private Limited,

                           —

                           Patels Airflow Limited,

                           —

                           Ratnamani Metals & Tubes Limited,

                           —

                           Remi Edelstahl Tubulars Limited,

                           —

                           Sandvik Asia Private Limited,

                           —

                           Suraj Limited,

                           —

                           Tubacex Prakash India Private Limited,

                           —

                           Universal Stainless.

         1.4.   Vizsgálati időszak

               (16)

               A vizsgálati időszak 2009. április 1-jétől2016. szeptember 30-ig tartott (a továbbiakban: vizsgálati időszak). Annak elemzéséhez, hogy a behozatal aláássa-e a hatályban lévő intézkedések javító hatását, valamint hogy fennáll-e dömping, a Bizottság a 2015. október 1-jétől2016. szeptember 30-ig tartó időszak (a továbbiakban: adatszolgáltatási időszak) tekintetében gyűjtött részletesebb adatokat.

         2.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

   2.1.   Általános szempontok

               (17)

               Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban a kijátszás megállapítása érdekében a Bizottság egymás után megvizsgálta a következő kérdéseket:

                           —

                           következett-e be változás a harmadik országok (India és Kína) és az Unió közötti kereskedelem szerkezetében,

                           —

                           ez a változás olyan gyakorlat, eljárás vagy munka eredményeként állt-e elő, amelynek a vám kivetésén kívül semmilyen más megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka nem volt,

                           —

                           e változás hatása a hasonló termék árait és/vagy mennyiségét illetően bizonyítottan kárt okozott-e, illetőleg aláásta-e a vám javító hatását,

                           —

                           voltak-e bizonyítékok a dömpingre a hasonló termék korábban – szükség esetén az alaprendelet 2. cikkével összhangban – megállapított rendes értékéhez viszonyítva.

         2.2.   Az érintett termék és a hasonló termék

               (18)

               A lehetséges kijátszással érintett terméket (a továbbiakban: érintett termék) a Kínai Népköztársaságból származó, rozsdamentes acélból készült varrat nélküli csövek alkotják (a szerelvényekkel ellátott, gázok és folyadékok továbbítására alkalmas, polgári légi járművekben való használatra szolgáló ilyen csövek kivételével). Az érintett termék jelenleg az ex 7304 11 00, ex 7304 22 00, ex 7304 24 00, ex 7304 41 00, ex 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 és ex 7304 90 00 KN-kódok alá tartozik. A jelenleg hatályban lévő intézkedések erre a termékre vonatkoznak.

               (19)

               A vizsgált termék megegyezik az előző preambulumbekezdésben meghatározott „érintett termékkel”, de – akár Indiából származóként, akár nem ilyenként bejelentve – Indiában adták fel, és jelenleg ugyanazon KN-kódok alá tartozik, mint az érintett termék.

               (20)

               A vizsgálat kimutatta, hogy a Kínából az Unióba exportált varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek és az Indiában az Unióba feladott varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek azonos alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, és felhasználási területeik is megegyeznek, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell őket tekinteni.

         2.3.   Az együttműködés szintje

               (21)

               Az indiai exportáló gyártók nagyon magas szintű együttműködést tanúsítottak. A 21 együttműködő gyártó 92 %-ot képviselt a varrat nélküli rozsdamentes acélcsöveknek az adatszolgáltatási időszakban Indiából az Unióba érkező behozatalán belül.

               (22)

               A tizennégy ellenőrzött vállalat az együttműködő vállalatok teljes kivitelének 91 %-át adta, és 84 %-ot képviselt a varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek Indiából az Unióba érkező teljes behozatalán belül.

               (23)

               A Bizottság egy indiai együttműködő exportáló gyártó esetében az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdését alkalmazta annyiban, amennyiben a szóban forgó exportáló gyártó nem szolgáltatott olyan adatokat, amelyek alapján megfelelő szinten értékelni lehetett volna a vele kapcsolatban álló vállalatok tevékenységét. Ennek megfelelően a Bizottság a szóban forgó vállalat által szolgáltatott adatokat kiegészítette a rendelkezésre álló legjobb tényekkel, és így határozott meg megbízható adatokat a vállalat által behozott és az Unióba kivitt mennyiségekre vonatkozóan.

               (24)

               A kínai gyártók/exportőrök alacsony szintű együttműködést tanúsítottak, közülük csupán egy exportáló gyártó küldött vissza kitöltött kérdőívet. Ezért a varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek Kínából az Unióba, valamint Kínából Indiába irányuló kivitele tekintetében az Eurostat adatai és a kínai kereskedelmi statisztikák alapján kellett ténymegállapításokat megfogalmazni.

         2.4.   A vélt kijátszást megvalósító gyakorlat, eljárás vagy munka jellege

               (25)

               A vélt kijátszást megvalósító gyakorlat a kérelemben leírtak szerint a gyártási folyamattal függ össze. A varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek gyártása két fő művelettel történik: meleg- és hidegalakítással.

               (26)

               Az előbbi, a melegalakítás, általában két módon végezhető: meleg kisajtolással vagy meleg lyukasztással.

               (27)

               Az így nyert melegen alakított cső közbenső termék, amely a végtermékként való felhasználhatóság előtt – egyes, a meleg kisajtolásos eljárással előállított melegen alakított csövek kivételével – további megmunkálást igényel.

               (28)

               A kérelmező azt állította, hogy a Kínából Indiába kivitt varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek már hidegen alakított csövek. Ezt az állítást alátámasztották a kínai exportstatisztikák, továbbá mellette szólt az a feltételezés is, hogy a kínai gyártók meleg lyukasztást alkalmaznak, amely után a csöveket azonnal és kötelezően hideg megmunkálásnak kell alávetni.

               (29)

               Miközben azonban a kínai exportstatisztikák szerint valóban csaknem valamennyi exportált varrat nélküli rozsdamentes acélcsövet hidegen alakított termékként állították vám elé, az Indiába való belépéskor hidegen alakított termékként vám elé állított csövek aránya csupán 2 % volt.

               (30)

               Az eltérés a Kínában alkalmazott héa-visszatérítési rendszerrel magyarázható, amelynek keretében a hidegen alakított varrat nélküli rozsdamentes acélcsövekre 13 % héa-visszatérítés igényelhető, míg a melegen alakított csövekre csupán 9 %.

               (31)

               Az ellenőrzések során a Bizottság meggyőződött arról, hogy az indiai gyártók csaknem kizárólag melegen alakított csöveket vásároltak, és a hidegalakítást Indiában végezték el.

               (32)

               A vizsgálat során az is megállapítást nyert, hogy a melegen alakított csövek a hidegalakítás előtt egyszerűen szállíthatók.

               (33)

               A Bizottság a vizsgálat során megállapította továbbá, hogy az Indiában végzett hidegalakítás a termék lényeges átalakítását jelenti, és hatására visszafordíthatatlanul módosulnak a termék alapvető tulajdonságai. A folyamat során megváltoznak a termék méretei, valamint fizikai, mechanikai és metallurgiai jellemzői.

         2.5.   A kereskedelem szerkezetének megváltozása

               (34)

               Az 1. táblázat bemutatja, hogy hogyan alakult a vizsgálati időszakban a varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek Kínából és Indiából az Unióba, valamint Kínából Indiába érkező behozatala:

                  1. táblázat

                  A varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek behozatala a vizsgálati időszakban (tonna)

                           Naptári év

                           2009

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015

                           Adatszolgáltatási időszak

                           Kínából az Unióba érkező behozatal

                           17 094

                           20 841

                           15 279

                           4 181

                           2 437

                           1 804

                           1 951

                           2 317

                           Indiából az Unióba érkező behozatal

                           5 173

                           6 401

                           7 601

                           11 572

                           13 531

                           17 230

                           18 911

                           19 845

                           Kínából Indiába irányuló kivitel

                           23 555

                           35 454

                           37 824

                           41 505

                           40 146

                           49 039

                           43 364

                           44 129

                              Forrás: Eurostat (COMEXT), kínai kereskedelmi statisztikák

               (35)

               Az érintett termék Kínából az Unióba érkező behozatala jelentősen csökkent a vizsgálati időszakban, ezen belül is erős visszaesést mutatott a hatályban lévő intézkedések 2011-es bevezetése után.

               (36)

               A Kínából érkező behozatalnak az intézkedések bevezetése utáni visszaesését a későbbi években egyértelműen ellensúlyozta az Indiából érkező behozatal növekedése.

               (37)

               A kereskedelmi forgalom e változásai a kereskedelem szerkezetének változásaként értelmezhetők a két érintett ország és az Unió viszonylatában. A Kínából az Indiába érkező behozatal a vizsgálati időszakban stabil ütemű növekedést mutatott, és a növekedés java része már az intézkedések bevezetése előtt bekövetkezett.

               (38)

               A fenti adatok azt mutatják, hogy az eredeti vizsgálat 2010-es megindítása és a hatályban lévő intézkedések 2011. decemberi bevezetése után a varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek Indiából érkező behozatala javarészt kiváltotta az érintett termék Kínából az Unióba érkező behozatalát.

         2.6.   A dömpingellenes vám kivetésén kívüli megfelelő magyarázat vagy gazdasági indok hiánya

               (39)

               A Bizottság megvizsgálta, hogy az állításoknak megfelelően a kereskedelem szerkezetének megváltozása olyan gyakorlat, eljárás vagy munka következménye volt-e, amelynek a vám kivetésén kívül semmilyen más megfelelő magyarázata és gazdasági indoka nincs.

         2.6.1.   A Kínából Indiába érkező behozatal elemzése

               (40)

               Az alábbi táblázat bemutatja az indiai együttműködő vállalatok Kínából érkező behozatalait teljes értékesítésükkel összehasonlítva, valamint az Unióba végrehajtott kivitelüket. A Bizottság megjegyzi, hogy – a (21) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően – ezek az adatok a varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek Indiából az Unióba irányuló kivitelének túlnyomó részét lefedik.

               (41)

               A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy ezek az adatok az Unióba irányuló kivitel tekintetében elegendően reprezentatívak az érintett indiai gazdasági ágazat szempontjából.

                  2. táblázat

                  A Kínából Indiába érkező behozatal (együttműködő vállalatok) és a teljes indiai értékesítés (tonna)

                           Indiai pénzügyi év

                           2009

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015

                           Adatszolgáltatási időszak

                           Teljes indiai értékesítés (A)

                           19 367

                           27 431

                           32 684

                           32 547

                           36 881

                           42 217

                           36 245

                           39 061

                           Kínából Indiába érkező behozatal (B)

                           7 852

                           15 146

                           14 284

                           17 465

                           18 246

                           21 914

                           17 313

                           19 640

                           A Kínából Indiába érkező behozatal és a teljes indiai értékesítés hányadosa (C = B/A)

                           41 %

                           55 %

                           44 %

                           54 %

                           49 %

                           52 %

                           48 %

                           50 %

                           Indiából az Unióba irányuló kivitel (D)

                           4 252

                           6 631

                           9 697

                           12 759

                           14 715

                           19 090

                           16 825

                           18 581

                              Forrás: Az együttműködő vállalatok kérdőívre adott válaszai

               (42)

               A Kínából Indiába érkező behozatal jóval kisebb mértékben nőtt, mint az Indiából az Unióba érkező behozatal. Az eredeti vizsgálat megindításának éve (2010) és az adatszolgáltatási időszak között az együttműködő indiai exportáló gyártók a kínai behozatalukat 15,1 ezer tonnáról 19,6 ezer tonnára (+ 29 %), míg az Unióba irányuló kivitelüket 6,6 ezer tonnáról 18,6 ezer tonnára (+ 180 %) növelték.

               (43)

               A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a Kínából érkező behozatal alakulása szorosabb korrelációt mutatott a teljes értékesítés alakulásával, mint az Indiából az Unióba irányuló kivitelével.

               (44)

               Amikor az Indiából az Unióba irányuló kivitel meghatározó kezd lenni az értékesítések szempontjából, logikus, hogy korrelációt mutat a Kínából érkező behozatal növekedésével. Ugyanez következett volna be akkor is, ha az értékesítés a belföldi piacon vagy egy másik exportpiacon nőtt volna hasonlóan.

               (45)

               Annak ellenére, hogy az Unióba irányuló kivitelnek a teljes értékesítésen belüli részaránya a 2009–2010-es 25 %-ról az adatszolgáltatási időszakra 51 %-ra nőtt, a Kínából érkező behozatal és a teljes indiai értékesítés aránya stabilan 50 % körüli értéket mutatott.

               (46)

               Ez egyértelműen annak a jele, hogy az indiai gyártók következetesen kombinálták a Kínából és a más forrásokból származó nyersanyagokat, és erre az eredeti vám kivetése nem gyakorolt jelentős hatást.

         2.6.2.   Az üzleti modellek elemzése

               (47)

               Az Unióba irányuló kivitel túlnyomó részét adó vállalatok üzleti modellje a vám kivetése óta nem változott. Ezek a vállalatok a kérdéses gyakorlatot a Kínával szembeni eredeti vizsgálat 2010. szeptemberi megindítása előtt kezdték.

               (48)

               A vizsgálati időszak alatt ennek a gyakorlatnak megfelelő gazdasági indoka volt, amit az jelez, hogy a szóban forgó vállalatok már az eredeti vizsgálat megindítása előtt nyereségesek voltak, és nyereségesek is maradtak az adatszolgáltatási időszak végéig.

               (49)

               Fontos megjegyezni, hogy a hidegen alakított csövek gyártása jelentős tárgyieszköz-beruházást igényel, és e tárgyi eszközök értékét több éven keresztül írják le. A vállalatok többsége már az eredeti vizsgálat megindítása előtt rendelkezett a szükséges tárgyi eszközökkel.

         2.6.3.   A kínai kivitelre vonatkozó hatályos intézkedések hatása az Unióba irányuló indiai kivitelre

               (50)

               Az Unióba behozott indiai varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek átlagára az eredeti vizsgálat megindítása előtt 10 %-kal kisebb volt a Kínából behozott varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek áránál. Miután az eredeti vizsgálat nyomán kivetésre került a vám, az indiai behozatal a legolcsóbb importforrás maradt az uniós piacon. A Bizottság megjegyzi, hogy az átlagárak a behozatal termékszerkezetében fennálló esetleges eltérések miatt nem hasonlíthatók össze egymással közvetlenül. Az ugyanakkor elmondható, hogy jól jelzik az árszinteket.

               (51)

               Az intézkedések bevezetése és a kínai behozatal árának jelentős megnövekedése után az uniós kereslet természetes módon más exportáló országok felé fordult, és a versenyképes árú indiai termékek jó helyzetben voltak ahhoz, hogy ezt a lehetőséget kihasználják.

               (52)

               Mindamellett, hogy az Unióba irányuló kivitel részaránya a vizsgálati időszak alatt megnőtt, az uniós piac már az eredeti vizsgálat megindítása előtt is fontos exportpiaca volt az indiai gyártóknak.

               (53)

               Ennélfogva a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett, a 2.3.3. pontban ismertetett változásnak megvoltak a Kínából származó varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek behozatalára vonatkozó vámok kivetésétől eltérő, megfelelő gazdasági indokai.

         3.   AZ ÉRDEKELT FELEK TÁJÉKOZTATÁSA

               (54)

               Valamennyi érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek a fenti következtetésekhez vezettek, és felkérést kapott észrevételeinek megtételére. A kérelmező a végső nyilvánosságra hozatal nyomán megfogalmazott észrevételeiben további információkkal szolgált.

               (55)

               A kérelmező megkérdőjelezte a Bizottság azon döntését, hogy az egyetlen együttműködő kínai gyártónál nem végez ellenőrzést. A Bizottság azért nem ellenőrizte az együttműködő kínai gyártó által szolgáltatott adatokat, mert a szóban forgó gyártó Indiába irányuló kivitele elhanyagolható részt képvisel az Indiába irányuló teljes kínai kivitelen belül, így az ellenőrzésnek a vizsgálat szempontjából nem lett volna hozzáadott értéke. Ezért a Bizottság ezt a felvetést elutasította.

               (56)

               A kérelmező kifogásolta, hogy a Bizottság nem vette figyelembe azt a körülményt, hogy az USA-ba irányuló kínai kivitel zömét hidegen alakított termékként jelentik be. A Bizottság megerősítette, hogy az USA-ba irányuló kínai kivitel nem tárgya a vizsgálatnak, és hogy a Bizottság a jelen ügy szempontjából nem látja relevánsnak az USA-ba irányuló kínai kivitelt. Ezért a Bizottság ezt a felvetést elutasította.

               (57)

               A kérelmező azt is felvetette, hogy egyes indiai gyártók esetében az általuk alkalmazott gyártóberendezések csak azt teszik lehetővé, hogy a gyártó hidegen alakított csövekből kiindulva állítsa elő a vizsgált terméket. Az indiai exportáló gyártók termelőlétesítményeiben végzett ellenőrzések során kiderült, hogy az indiai exportáló gyártók képesek az Unióba kivitt varrat nélküli rozsdamentes acélcsöveket melegen alakított csövekből előállítani. Ezért a Bizottság ezt a felvetést elutasította.

               (58)

               A kérelmező megkérdőjelezte továbbá a Bizottság azon következtetését, amely szerint az Unióba irányuló kivitel túlnyomó részét adó exportáló gyártók üzleti modellje nem változott. A Bizottság ezt a felvetést elutasította, mert minden olyan ellenőrzött vállalat, amely az adatszolgáltatási időszakban exportált az Unióba (kivéve egy gyártót, amely csupán jelentéktelen mennyiséget értékesített az Unióban), a kérdéses gyakorlatot – nevezetesen hogy Kínából melegen alakított csöveket vásárol, és varrat nélküli rozsdamentes acélcsöveket gyárt és értékesít a belföldi piacon és exportra – az eredeti vizsgálat megindítása előtt kezdte el követni.

               (59)

               A kérelmező azt is előadta, hogy a Bizottság a Kínából Indiába behozott termékek besorolására vonatkozó ténymegállapításait az indiai importadatok, nem pedig a kínai exportstatisztikák alapján fogalmazta meg. Mint a fentiekben láttuk, a kínai statisztikákban hidegen alakított csövek kivitele szerepel, az indiai statisztikákban pedig melegen alakított csövek behozatala. A kérelmező azzal érvelt, hogy amennyiben a Bizottság az indiai importstatisztikákból kiindulva fogalmazta meg következtetéseit, meg kellett volna állapítania a hatályban lévő intézkedések kijátszását, mert 2015-ben a Kínából Indiába behozott hasonló termék 45 %-át vezetékcsőként jelentették be. A kérelmező szerint Indiában semmilyen olyan feldolgozást nem lehet végezni, amely változtatna e csövek kínai származásán. Végezetül a kérelmező azt is észrevételezte, hogy a Bizottság nem végzett további kutatást és nem fogalmazott meg következtetést az indiai importstatisztikákban található adatok helytállóságára vonatkozóan.

               (60)

               mivel a kínai export- és az indiai importstatisztikák adatai között ellentmondás volt, a Bizottság nem ezekből a statisztikai adatokból kiindulva fogalmazta meg ténymegállapításait. A nagyon magas szintű együttműködés módot adott arra, hogy a Bizottság a következtetéseit az együttműködő indiai gyártók által szolgáltatott ellenőrzött információk alapján fogalmazza meg. A vizsgálat a vállalati szintű tényleges adatokra, ezen belül is az indiai üzemekbe belépő félkész termékek jellegének és az ezen üzemekben elvégzett feldolgozásuk szintjének, valamint e tevékenység gazdasági indokának megerősítésére összpontosított.

               (61)

               A származási szabályokat megállapító vámjogszabályokkal kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy a kijátszásellenes vizsgálat figyelembe veszi ugyan a vámjogszabályokat, de nem kizárólag azokra támaszkodik annak meghatározásakor, hogy megvalósul-e vagy sem a hatályban lévő intézkedések kijátszása. Továbbá a kérelmező kizárólag a Kínából Indiába behozott vezetékcsövekre utal. A valóságban Indiából az Unióba csaknem 90 %-kal kevesebb vezetékcső érkezik, mint Kínából Indiába, amire a kérelmező utal. A vizsgálat azonban nem tárt fel arra utaló bizonyítékokat, hogy ezzel az Indiából az Unióba érkező korlátozott mennyiségű vezetékcsővel az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében kijátszás valósulna meg. Ezért a Bizottság ezeket a felvetéseket elutasította.

               (62)

               A kérelmező azt állította, hogy a Bizottság azon következtetése, hogy az indiai gyártók csaknem kizárólag melegen alakított csöveket vásároltak, kizárólag e gyártók megrendelésein alapult. A Bizottság ezt az állítást elutasította, mert következtetéseit az összes rendelkezésére álló információ alapján fogalmazta meg, nem csupán a megrendelések alapján. Az Indiában végzett ellenőrzés során a Bizottság minden egyes ellenőrzött indiai gyártónál megvizsgálta a félkész nyersanyagot, valamint a gyártási folyamatot és a végterméket. Ezért a Bizottság ezt a felvetést elutasította.

               (63)

               A kérelmező továbbá azt is előadta, hogy a Bizottság nem talált arra utaló bizonyítékot, hogy a kínai gyártók által szállított meleg lyukasztással előállított csöveken nem végezték el már Kínában az első hidegalakítási műveletet, és ha ez így van, akkor az Indiában ezt követően végzett feldolgozás nem elegendő a származás megalapozásához. Mivel a kínai exportáló gyártók lényegében egyáltalán nem tanúsítottak együttműködést a vizsgálatban, a Bizottság az indiai gyártók által Kínából beszerzett félkész termékek feldolgozottsági szintjével kapcsolatos ténymegállapításait az indiai gyártók által szolgáltatott, ellenőrzött információk alapján fogalmazta meg. A Bizottság nem talált arra utaló bizonyítékot, hogy ezeken a termékeken Kínában már végeztek hidegalakítási műveletet. Továbbá a kérelmező állításának ellentmond az ellenőrzött indiai gyártási folyamatok jellege (ideértve a hidegalakításra való képességet is), valamint az a körülmény, hogy a kínai gyártók készek a melegen alakított félkész csöveket Indiába értékesíteni.

               (64)

               Emellett még akkor is, ha bizonyítható a kérelmező azon állítása, hogy egyes Indiába szállított félkész csöveken előzetesen korlátozott mértékű hidegalakítást végeztek Kínában, ez a feldolgozás csak korlátozott hatással lenne az Indiában végzett munkára. Ahogyan a fentiekben bemutattuk, a Bizottság megállapította, hogy minden Indiában működő ellenőrzött exportáló gyártó végrehajtott lényeges átalakítást Indiában, és bizonyította tevékenységének gazdasági indokát. Ezért a Bizottság ezeket a felvetéseket elutasította.

               (65)

               A kérelmező bemutatott egy, az egyik indiai gyártóra vonatkozó jelentést, amely kijelentette, hogy egyes, a gyártó által Kínából melegen alakítottként behozott csöveken bizonyosan végeztek hidegalakítást is, mert ilyen csöveket lyukasztó ferdehengerléssel végzett melegalakítással nem lehet előállítani. A jelentés a szóban forgó egyetlen indiai gyártó által Kínából behozott termékek részletes adatain alapul.

               (66)

               A Bizottság észrevételezte, hogy az állítás csak a meleg lyukasztással előállított csövekre vonatkozik. A kínai gyártók azonban egyaránt alkalmaznak meleg lyukasztást és meleg kisajtolást. Emellett a vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az indiai exportáló gyártók kisajtolással és lyukasztással előállított csöveket egyaránt importálnak. Ezért ez a felvetés nem foglalkozik azzal az eshetőséggel, hogy az adott indiai gyártó által behozott csövek meleg kisajtolással készültek. Emellett az adott gyártó importstatisztikáit a Bizottság csak a végső nyilvánosságra hozatal után kapta kézhez, így azokat nem volt módja ellenőrizni. Ezért a Bizottság ezt a felvetést elutasította.

               (67)

               A kérelmező bemutatott egy olyan, két kiválasztott kínai exportáló gyártótól származó visszaigazoló elektronikus levelet, amelyben az exportáló gyártók kijelentik, hogy nem hajlandóak meleg lyukasztással előállított csöveket szállítani, ugyanakkor azonban készek hidegen alakított csövekre ajánlatot tenni.

               (68)

               Először: figyelembe véve a Kínában működő exportáló gyártók jelentős számát (az eredeti vizsgálatban 31 exportáló gyártói csoport tanúsított együttműködést), olyan információkból, amelyek közülük csak kettőre vonatkoznak, nem lehet következtetéseket levonni. Másodszor: a Bizottság észrevételezte, hogy a felvetés nem azzal foglalkozik, hogy az indiai exportáló gyártók képesek-e előállítani az általuk az Unióba kivitt terméket, hanem csupán rávilágít az érintett két kínai exportáló gyártó értékesítési politikájára. Ezért a Bizottság ezt a felvetést elutasította.

               (69)

               A kérelmező azt állította, hogy Indiában nincs olyan üzem, amely képes volna 4 hüvelyknél nagyobb átmérőjű csöveket meleg lyukasztással előállítani, és megjegyezte, hogy a Bizottság ezt a kérdést nem elemezte.

               (70)

               A Bizottság rámutatott arra, hogy az indiai exportáló gyártók által az Unióba kivitt varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek mind Indiából, mind Kínából származó melegen alakított csövekből előállíthatók. Az indiai exportáló gyártók a rendelkezésükre álló berendezésekkel képesek a 4 hüvelyknél nagyobb átmérőjű kínai melegen alakított csöveket hidegalakításnak alávetni. Ezért a Bizottság ezt a felvetést elutasította.

               (71)

               A kérelmező megkérdőjelezte a Bizottságnak a lényeges átalakításra vonatkozó, a (33) preambulumbekezdésben ismertetett következtetését, amely szerint a hidegalakítás visszafordíthatatlanul módosítja a termék alapvető tulajdonságait, és azt állította, hogy a költségeket tekintve nincs szó lényeges átalakításról.

               (72)

               A Bizottság észrevételezte, hogy a kérelmező nem vitatta, hogy a hidegalakítás során a terméknek megváltoznak a méretei, valamint fizikai, mechanikai és metallurgiai jellemzői. Értékelésében a Bizottság rámutatott arra, hogy az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében vett kijátszás megvalósulásának hiányára vonatkozó ténymegállapítás ez esetben azon alapult, hogy az Indiában végzett feldolgozási tevékenységnek megfelelő magyarázata és gazdasági indoka volt. Emiatt nem volt szükség az átalakítás költségének kvantitatív értékelésére. Ezért a Bizottság ezt a felvetést elutasította.

               (73)

               A kérelmező egy másik felvetése szerint a Bizottság nem vette figyelembe, hogy a Kínával szembeni intézkedések bevezetése előtt az Indiából az Unióba érkező behozatal zömét egyetlen uniós gyártó leányvállalatának termékei adták, és azt javasolta, hogy a Bizottság igazítsa ki az 1. táblázatot oly módon, hogy ezeket a behozatalokat levonja az adatokból, aminek az lenne a hatása, hogy az intézkedések bevezetése után az Indiából érkező behozatal nagyobb ütemű növekedést mutatna. A kérelmező azt állította továbbá, hogy e kivitel nélkül nem tekinthető úgy, hogy az eredeti vizsgálat megindítása előtt az Unió fontos exportpiaca volt az indiai exportáló gyártóknak.

               (74)

               A szóban forgó uniós gyártó leányvállalatától az Unióba irányuló, a vizsgálati időszakban viszonylag stabilnak mutatkozó kivitel figyelmen kívül hagyása nem változtatná meg az Indiából az Unióba irányuló kivitel növekedésének értékelését. Az Indiából az Unióba irányuló kivitel jelentős maradt, és a kereskedelem szerkezetének a (36) és a (37) preambulumbekezdésben ismertetett megváltozását eredményezte. Az uniós piac vonzerejével kapcsolatban a Bizottság felhívja a figyelmet az eredeti vizsgálat keretében elvégzett elemzésre.

               (75)

               A kérelmező felvetette továbbá, hogy ellentétben a Bizottság azon ténymegállapításával, amely szerint a Kínából Indiába érkező behozatal az intézkedések bevezetése előtt nőtt meg, a valóságban a Kínából Indiába érkező behozatal megnövekedése időben egybeesett a vizsgálat megindításával.

               (76)

               A Bizottság az eredeti vizsgálatot 2010. szeptember 30-án indította meg. Mivel a varrat nélküli rozsdamentes acélcsöveket jellemzően rendelésre gyártják, nem pedig raktárról értékesítik, a Kína és India közötti tengeri árufuvarozás időigényét is figyelembe véve valószínűtlen, hogy az Indiába irányuló kínai kivitel 2009-es és 2010-es megnövekedése az eljárás megindítása után következett volna be. A konkrét esetben ez nem változtatja meg a Bizottság azon következtetését, hogy a Kínából Indiába érkező behozatal jóval az intézkedések bevezetése előtt nőtt meg, sem pedig a (37) és a (38) preambulumbekezdésben foglalt azon következtetést, amelyben a Bizottság egyébként egyetért a kérelmezővel, hogy a kereskedelem szerkezete megváltozott.

               (77)

               A kérelmező felvetette, hogy az Indiából az Unióba irányuló kivitel és a Kínából Indiába érkező behozatal aránya a vizsgálati időszakban megnőtt. A 2. táblázat adatai alapján valóban elmondható, hogy ez az arány (D/B) 54 %-ról 95 %-ra nőtt. A kérelmező álláspontjával ellentétben azonban ez nem az indiai gyártók üzleti modelljének megváltozását jelzi, hanem csupán azt, hogy az indiai gyártók számára fontosabb lett az uniós piac.

               (78)

               Annak megállapításához, hogy megváltozott-e az indiai gyártók üzleti modellje, az indiai gyártók tevékenységének teljes egészét kellett elemezni, nem csupán az általuk az Unióba értékesített mennyiségeket. Ezen elemzés céljára a Bizottság a Kínából Indiába érkező behozatal és az együttműködő indiai vállalatok teljes indiai értékesítése közötti összehasonlítást használta fel. Ezért a Bizottság ezt a felvetést elutasította.

               (79)

               A kérelmező azt is felvetette, hogy a hideghúzás nem igényel jelentős tárgyieszköz-beruházást, és megkérdezte a Bizottságtól, ellenőrizte-e, hogy a vizsgálati időszak előtt, az adatszolgáltatási időszak kezdetéig hogyan alakult a kapacitáskihasználás.

               (80)

               A Bizottság ellenőrizte az együttműködő indiai exportáló gyártók kapacitáskihasználását, és megállapította, hogy általában véve a termelési kapacitás a vizsgálati időszakban mindvégig meghaladta a tényleges termelést. Ezt támasztja alá a (49) preambulumbekezdésben foglalt azon ténymegállapítás is, hogy a vállalatok többsége már az eredeti vizsgálat megindítása előtt rendelkezett a szükséges tárgyi eszközökkel. Továbbá a Bizottság megállapította, hogy minden olyan ellenőrzött exportáló gyártó, amely az adatszolgáltatási időszakban exportált az Unióba, rendelkezett pilgerhengersorral és használta is azt. Ezért a Bizottság ezt a felvetést elutasította, és fenntartotta a jelentős beruházásigényre vonatkozó, a (49) preambulumbekezdésben ismertetett ténymegállapítását.

               (81)

               Az (50) preambulumbekezdésben ismertetett ténymegállapításokkal kapcsolatos észrevételeiben a kérelmező összehasonlítást végzett az Eurostat adatain, és felfedezte, hogy 2014-ig az Indiából érkező behozatal átlagos ára magasabb volt, mint a Kínából kiinduló kivitel ára.

               (82)

               Az (50) preambulumbekezdésben a Bizottság a 2009-es átlagárakat hasonlította össze egymással a 627/2011/EU bizottsági rendelet (4) 4. és 17. táblázatában közzétett statisztikai adatok alapján, és alacsonyabb árat állapított meg India esetében. Mindazonáltal a kérelmező nem vitatja, hogy a Kínával szembeni dömpingellenes vám kivetése után az indiai behozatal vált a legolcsóbb importforrássá az uniós piacon. Ezért a Bizottság ezt a felvetést is elutasította.

         4.   A VIZSGÁLAT LEZÁRÁSA

               (83)

               A fenti ténymegállapítások alapján a folyamatban lévő kijátszásellenes vizsgálatot helyénvaló lezárni.

               (84)

               A vizsgálat rámutatott arra, hogy a hidegalakítás a termék lényeges átalakítását jelenti, és a Kína, India és az Unió közötti kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változásoknak megfelelő, a vám elkerülésétől eltérő magyarázata és gazdasági indoka van.

               (85)

               Ennélfogva a 13. cikk (1) bekezdésében foglalt, a kijátszás megállapításának alapjául szolgáló feltételek nem teljesülnek, és a Kínából származó érintett termék behozatalára bevezetett hatályban lévő intézkedéseket nem indokolt kiterjeszteni az Indiában feladott, akár Indiából származóként, akár nem ilyenként bejelentett azonos termék behozatalára.

               (86)

               Az (EU) 2017/272 végrehajtási rendelettel az Indiában feladott, akár Indiából származóként, akár nem ilyenként bejelentett vizsgált termék behozatala tekintetében bevezetett nyilvántartásbavételi kötelezettséget helyénvaló megszüntetni.

               (87)

               Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A Bizottság lezárja a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7304 11 00, ex 7304 22 00, ex 7304 24 00, ex 7304 41 00, ex 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 és ex 7304 90 00 KN-kódok (TARIC-kódok: 7304110011, 7304110019, 7304220021, 7304220029, 7304240021, 7304240029, 7304410091, 7304491091, 7304499391, 7304499591, 7304499991 és 7304900091) alá tartozó, rozsdamentes acélból készült egyes varrat nélküli csövek behozatalára az 1331/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedéseknek az Indiában feladott, akár Indiából származóként, akár nem ilyenként bejelentett behozatallal megvalósuló lehetséges kijátszására vonatkozóan az (EU) 2017/272 végrehajtási rendelettel megindított vizsgálatot, és megszünteti az e behozatal tekintetében bevezetett nyilvántartásbavételi kötelezettséget.
   2. cikk
   A vámhatóságok a behozatalnak az (EU) 2017/272 végrehajtási rendelet 2. cikkében előírt nyilvántartásba vételét megszüntetik.
   3. cikk
   Az (EU) 2017/272 végrehajtási rendelet hatályát veszti.
   4. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2017. november 15-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

      (2)  HL L 336., 2011.12.20., 6. o.

      (3)  HL L 40., 2017.2.17., 64. o.

      (4)  HL L 169., 2011.6.29., 1. o.


title: A Tanács (EU) 2017/2153 végrehajtási rendelete (2017. november 20.) az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 269/2014/EU rendelet végrehajtásáról

text:
               21.11.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 304/3

         A TANÁCS (EU) 2017/2153 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2017. november 20.)
   az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 269/2014/EU rendelet végrehajtásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló, 2014. március 17-i 269/2014/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2014. március 17-én elfogadta a 269/2014/EU rendeletet.

               (2)

               A Tanács úgy véli, hogy miután az Oroszországi Föderáció 2017. szeptember 10-én kormányzóválasztást tartott a jogellenesen annektált Szevasztopolban, egy személyt fel kell venni a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyeknek, szervezeteknek és szerveknek a 269/2014/EU rendelet I. mellékletében foglalt jegyzékébe.

               (3)

               A 269/2014/EU rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az e rendelet mellékletében szereplő személyt fel kell venni a 269/2014/EU rendelet I. mellékletében foglalt jegyzékbe.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2017. november 20-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. REPS

      (1)  HL L 78., 2014.3.17., 6. o.

      MELLÉKLET

         Az 1. cikkben említett személyek jegyzéke

                     Név

                     Azonosító adatok

                     Indokolás

                     A jegyzékbe vétel dátuma

                     „161.

                     Dmitry Vladimirovich OVSYANNIKOV
                     (Дмитрий Владимирович Овсянников)

                     Születési idő: 1977.2.21.
                     Születési hely: Omszk, Szovjetunió

                     „Szevasztopol kormányzója”.
                     Dmitry Vladimirovich Ovsyannikovot a jogellenesen annektált Szevasztopolban az Oroszországi Föderáció által 2017. szeptember 10-én rendezett választáson választották meg „Szevasztopol kormányzójává”.
                     Putyin elnök 2016. július 28-án kinevezte Szevasztopol megbízott kormányzójává. E minőségében azon munkálkodik, hogy tovább folytatódjon a jogellenesen annektált Krím félszigetnek az Oroszországi Föderációba való integrálása és ebben a minőségében felelős az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó és fenyegető intézkedések vagy politikák aktív támogatásáért vagy végrehajtásáért.
                     2017-ben a Krím félsziget és Szevasztopol jogellenes annektálását támogató nyilvános nyilatkozatokat tett, a félsziget annektálásáról tartott jogellenes népszavazás évfordulóján pedig megemlékezett azon úgynevezett „önvédelmi egységek” veteránjairól, amelyek segítették orosz erők Krím félszigeten való telepítését a félszigetnek az Oroszországi Föderáció általi jogellenesen annektálásának előkészítése során., valamint azt szorgalmazta, hogy Szevasztopol az Oroszországi Föderáció déli fővárosa legyen.

                     2017.11.21.”


title: A Bizottság (EU) 2017/2159 végrehajtási rendelete (2017. november 20.) a 255/2010/EU bizottsági rendeletnek az ICAO-rendelkezésekre vonatkozó bizonyos hivatkozások tekintetében történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg. )

text:
               21.11.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 304/45

         A BIZOTTSÁG (EU) 2017/2159 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2017. november 20.)
   a 255/2010/EU bizottsági rendeletnek az ICAO-rendelkezésekre vonatkozó bizonyos hivatkozások tekintetében történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a légtérnek az egységes európai égbolt keretében történő szervezéséről és használatáról szóló, 2004. március 10-i 551/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (légtérrendelet) és különösen annak 6. cikke (7) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 255/2010/EU bizottsági rendelet (2) melléklete hivatkozásokat tartalmaz a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény (a továbbiakban: a Chicagói Egyezmény) 11. mellékletében – nevezetesen a 49. sz. módosítást tartalmazó 2001. júliusi 13. kiadásban – szereplő rendelkezésekre. 2016. november 10-én a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) módosította a Chicagói Egyezmény 11. mellékletét, beleszerkesztve az 50A. sz. módosítást.

               (2)

               A 255/2010/EU rendelet melléklete hivatkozásokat tartalmaz az ICAO Légi navigációs szolgáltatásokkal kapcsolatos eljárások – légiforgalom-irányítás című dokumentumában (PANS-ATM, 4444. sz. dokumentum) – nevezetesen a 6. sz. módosítást tartalmazó 2007-es 15. kiadásban – szereplő rendelkezésekre is. 2016. november 10-én az ICAO módosította a 4444. sz. dokumentumot, beleszerkesztve a 7A. sz. módosítást.

               (3)

               A 255/2010/EU rendeletben foglalt, a Chicagói Egyezmény 11. mellékletére és az ICAO 4444. sz. dokumentumára vonatkozó hivatkozásokat a módosítások figyelembevételével naprakésszé kell tenni annak érdekében, hogy a tagállamok eleget tudjanak tenni nemzetközi jogi kötelezettségeiknek és biztosítani tudják az összhangot az ICAO nemzetközi szabályozási keretével.

               (4)

               A 255/2010/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (5)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Egységes Égbolt Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 255/2010/EU rendelet mellékletének 1. és 2. pontja helyébe az alábbi szöveg lép:

               „1.

               Chicagói Egyezmény, 11. melléklet (Légiforgalmi szolgálatok), 3. fejezet, 3.7.5. pont (Légiforgalomáramlás-szervezés) (14. kiadás, 2016. július, 50A. sz. módosítás).

               2.

               ICAO 4444. sz. dokumentum, Léginavigációs szolgálati eljárások – Légiforgalmi szolgáltatás (PANS-ATM), 3. fejezet (ATS-rendszerkapacitás és légiforgalomáramlás-szervezés) (a 7A. sz. módosítást tartalmazó 2016-os 16. kiadás).”

         2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2017. november 20-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 96., 2004.3.31., 20. o.

      (2)  A Bizottság 255/2010/EU rendelete (2010. március 25.) a légiforgalomáramlás-szervezésre vonatkozó közös szabályok megállapításáról (HL L 80., 2010.3.26., 10. o.).


title: A Bizottság (EU) 2017/2160 végrehajtási rendelete (2017. november 20.) az 1079/2012/EU végrehajtási rendeletnek az ICAO-rendelkezésekre vonatkozó bizonyos hivatkozások tekintetében történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg. )

text:
               21.11.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 304/47

         A BIZOTTSÁG (EU) 2017/2160 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2017. november 20.)
   az 1079/2012/EU végrehajtási rendeletnek az ICAO-rendelkezésekre vonatkozó bizonyos hivatkozások tekintetében történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról szóló, 2004. március 10-i 552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (átjárhatósági rendelet) és különösen annak 3. cikke (5) bekezdésére,
   az Egységes Égbolt Bizottsággal való konzultációt követően,
   mivel:

               (1)

               Az 1079/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) II. mellékletének 3. pontja hivatkozásokat tartalmaz a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) Léginavigációs szolgálati eljárások – Légiforgalmi szolgáltatás (4444. sz. PANS-ATM dokumentum) elnevezésű dokumentumában szereplő rendelkezésekre, nevezetesen a 6. sz. módosítást tartalmazó 2007-es 15. kiadásra. 2016. november 10-én az ICAO módosította a 4444. sz. dokumentumot, beleszerkesztve a 7A. sz. módosítást.

               (2)

               Az 1079/2012/EU végrehajtási rendeletben foglalt, a 4444. sz. dokumentumra vonatkozó hivatkozásokat a módosítás figyelembevételével naprakésszé kell tenni annak érdekében, hogy a tagállamok eleget tudjanak tenni nemzetközi jogi kötelezettségeiknek és biztosítani tudják az összhangot az ICAO nemzetközi szabályozási keretével.

               (3)

               Az 1079/2012/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 1079/2012/EU végrehajtási rendelet II. melléklete 3. pontjának helyébe a következő szöveg lép:

                  „3.

                  A 4444. sz. ICAO PANS-ATM dokumentum 12.3.1.5. pontja – »8,33 kHz-es csatornatávolság« (a 7A. sz. módosítást tartalmazó 2016-os 16. kiadás).”

   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2017. november 20-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 96., 2004.3.31., 26. o.

      (2)  A Bizottság 1079/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. november 16.) az egységes európai égbolton belüli beszédüzemű kommunikáció csatornatávolságára vonatkozó követelmények megállapításáról (HL L 320., 2012.11.17., 14. o.).


title: A Bizottság (EU) 2017/2156 végrehajtási rendelete (2017. november 7.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről („Kiełbasa piaszczańska” [OFJ])

text:
               21.11.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 304/20

         A BIZOTTSÁG (EU) 2017/2156 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2017. november 7.)
   egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről („Kiełbasa piaszczańska” [OFJ])
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Lengyelország kérelmét (2) a „Krupnioki śląskie” elnevezés bejegyzésére.

               (2)

               A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalás, ezért a „Kiełbasa piaszczańska” elnevezést be kell jegyezni,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A „Kiełbasa piaszczańska” (OFJ) elnevezés bejegyzésre kerül.
   Az első albekezdésben említett elnevezés egy, a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. mellékletének 1.2. osztályába – Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.) – tartozó terméket azonosít.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2017. november 7-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Phil HOGAN

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

      (2)  HL C 205., 2017.6.29., 70. o.

      (3)  A Bizottság 668/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 13.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).


title: A Bizottság (EU) 2017/2157 végrehajtási rendelete (2017. november 16.) az egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról szóló 211/2012/EU végrehajtási rendelet módosításáról

text:
               21.11.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 304/21

         A BIZOTTSÁG (EU) 2017/2157 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2017. november 16.)
   az egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról szóló 211/2012/EU végrehajtási rendelet módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 57. cikke (4) bekezdésére és 58. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra (a továbbiakban: KN) egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni egyes árucikkek besorolásáról.

               (2)

               A 211/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelettel (3) az EN 228 szabványnak megfelelő benzin (motorbenzin) (30 tömegszázalék) és etil-alkohol (70 tömegszázalék) keverékéből álló terméket a 2207 20 00 KN-kód alá sorolták be.

               (3)

               A Bizottság a 626/2014/EU végrehajtási rendelettel (4) a Kombinált Nómenklatúra Második részének 22. árucsoportját egy 12. kiegészítő megjegyzéssel egészítette ki. Az érintett terméknek a 211/2012/EU végrehajtási rendelettel a 2207 20 00 KN-kód alá történő besorolásának indokolását összhangba kell hozni az említett kiegészítő megjegyzésben megállapított szabályokkal annak érdekében, hogy az etil-alkohol és más anyagok meghatározott keverékeinek tarifális besorolásai között ne legyenek eltérések, és a Kombinált Nómenklatúra alkalmazása az Unión belül egységes legyen. A 211/2012/EU végrehajtási rendelet mellékletében szereplő árumegnevezésnek azt is egyértelművé kell tennie, hogy a terméket gépjármű-tüzelőanyagok előállításához nyersanyagként használják.

               (4)

               A 211/2012/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (5)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 211/2012/EU végrehajtási rendelet mellékletének helyébe az e rendelet mellékletében szereplő szöveg lép.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2017. november 16-án.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Stephen QUEST

            főigazgató

            Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság

      (1)  HL L 269., 2013.10.10., 1. o.

      (2)  A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

      (3)  A Bizottság 211/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. március 12.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról (HL L 73., 2012.3.13., 1. o.).

      (4)  A Bizottság 626/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 10.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról (HL L 174., 2014.6.13., 26. o.).

      MELLÉKLET
      „
            MELLÉKLET

                        Árumegnevezés

                        Besorolás (KN-kód)

                        Indokolás

                        (1)

                        (2)

                        (3)

                        A termék összetétele (tömegszázalékban) a következő:

                                    —

                                    etil-alkohol

                                    70

                                    —

                                    az EN 228 szabványnak megfelelő benzin (motorbenzin)

                                    30

                              A terméket nyersanyagként használják fel gépjármű-üzemanyag előállításához.
                        Ömlesztve szállítják.

                        2207 20 00

                        A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1. és 6. általános szabály, a 22. Árucsoporthoz tartozó 12. kiegészítő megjegyzés, valamint a 2207  és a 2207 20 00  KN-kód szövege határozza meg.
                        A termék etil-alkohol és benzin (motorbenzin) keveréke. A keverékben lévő benzin (motorbenzin) százalékos aránya emberi fogyasztásra alkalmatlanná teszi a terméket, ám az ipari célú felhasználásnak nincs akadálya (lásd még a 2207  vámtarifaszámhoz tartozó HR-magyarázat negyedik bekezdését).
                        A terméket ezért denaturált etil-alkoholként a 2207 20 00  KN-kód alá kell besorolni.

                  ”


title: A Bizottság (EU) 2018/537 végrehajtási rendelete (2018. április 5.) az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 283. alkalommal történő módosításáról

text:
               5.4.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               LI 89/1

         A BIZOTTSÁG (EU) 2018/537 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2018. április 5.)
   az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 283. alkalommal történő módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló, 2002. május 27-i 881/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjára és 7a. cikkének (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

               (2)

               2018. március 29-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy egy bejegyzést felvesz az azon személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó jegyzékbe, amelyekre vonatkozóan a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell. A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (3)

               Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek haladéktalanul hatályba kell lépnie,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 881/2002/EK rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2018. április 5-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

            a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat vezetője

      (1)  HL L 139., 2002.5.29., 9. o.

      MELLÉKLET
      A 881/2002/EK rendelet I. mellékletében a „Jogi személyek, csoportok és szervezetek” rész a következő bejegyzéssel egészül ki:

         „Khatiba Imam Al-Bukhari (KIB) (más néven: Khataib al-Imam al-Bukhari). Címe: a) Khan-Shaykhun, Szíriai Arab Köztársaság (Idlibtől 53 km-re délre, 2018. márciusi tartózkodási hely); b) Idlib, Aleppo és Khama, Szíriai Arab Köztársaság (műveleti terület); c) az afganisztáni–pakisztáni határvidék (korábbi tartózkodási hely). Egyéb információ: 2016-tól áthelyezték Észak-Afganisztánba. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2018.3.29.”


title: A Bizottság (EU) 2018/583 végrehajtási rendelete (2018. április 16.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről („Lough Neah Pollan” (OEM))

text:
               18.4.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 98/17

         A BIZOTTSÁG (EU) 2018/583 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2018. április 16.)
   egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről („Lough Neah Pollan” (OEM))
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában az Egyesült Királyság kérelmét (2) a „Lough Neah Pollan” elnevezés bejegyzésére.

               (2)

               A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Lough Neah Pollan” elnevezést be kell jegyezni,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A „Lough Neah Pollan” (OEM) elnevezés bejegyzésre kerül.
   Az első bekezdésben említett elnevezés a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. melléklete szerinti 1.7. osztályba (Friss hal, puhatestűek és rákfélék, valamint ezekből készült termékek) tartozó terméket jelöl.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2018. április 16-án.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Phil HOGAN

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

      (2)  HL C 431., 2017.12.15., 10. o.

      (3)  A Bizottság 668/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 13.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).


title: A Bizottság (EU) 2018/584 végrehajtási rendelete (2018. április 17.) egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyásáról (Graves [OEM])

text:
               18.4.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 98/18

         A BIZOTTSÁG (EU) 2018/584 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2018. április 17.)
   egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyásáról (Graves [OEM])
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 99. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Bizottság megvizsgálta a „Graves” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet, amelyet Franciaország az 1308/2013/EU rendelet 105. cikkének megfelelően nyújtott be.

               (2)

               A Bizottság a termékleírás módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet (2) az 1308/2013/EU rendelet 97. cikke (3) bekezdésének megfelelően közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               (3)

               A Bizottsághoz nem érkezett az 1308/2013/EU rendelet 98. cikke szerinti kifogásolási nyilatkozat.

               (4)

               Ezért a termékleírás módosítását az 1308/2013/EU rendelet 99. cikkének megfelelően jóvá kell hagyni.

               (5)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A „Graves” (OEM) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosítása jóváhagyásra kerül.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2018. április 17-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  HL C 421., 2017.12.8., 10. o.