title: A Bizottság (EU) 2018/557 végrehajtási rendelete (2018. április 9.) a 641/2014/EU végrehajtási rendeletnek az egységes területalapú támogatási rendszerre vonatkozó felső összeghatár megnöveléséről szóló értesítés tekintetében, az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 36. cikkének (4) bekezdése alapján történő módosításáról

text:
               11.4.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 93/1

         A BIZOTTSÁG (EU) 2018/557 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2018. április 9.)
   a 641/2014/EU végrehajtási rendeletnek az egységes területalapú támogatási rendszerre vonatkozó felső összeghatár megnöveléséről szóló értesítés tekintetében, az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 36. cikkének (4) bekezdése alapján történő módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (4) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Bizottság 641/2014/EU végrehajtási rendelete (2) megállapítja a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályait.

               (2)

               Az 1307/2013/EU rendeletet módosította az (EU) 2017/2393 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3), amely felvette a 1307/2013/EU rendelet 36. cikkének (4) bekezdésébe többek között annak a lehetőségét, hogy az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállamok az egységes területalapú támogatási rendszer felső összeghatárát megnövelhessék.

               (3)

               Az 1307/2013/EU rendeletet 36. cikkének (4) bekezdését érintő módosítások fényében meg kell határozni az egységes területalapú támogatási rendszerre vonatkozó felső összeghatár megnöveléséről szóló értesítésre vonatkozó szabályokat.

               (4)

               A 641/2014/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (5)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a közvetlen kifizetésekkel foglalkozó bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 641/2014/EU végrehajtási rendelet módosítása
   Az (EU) 641/2014 végrehajtási rendelet a következő 16a. cikkel egészül ki:

      „16a. cikk
      Értesítés a területalapú támogatási rendszerre vonatkozó felső összeghatár megnöveléséről az 1307/2013/EU rendelet (36) cikke (4) bekezdése szerint
      Amennyiben egy tagállam a döntéseiről az 1307/2013/EU rendelet 36. cikkének (4) bekezdése alapján értesítést nyújt be a Bizottságnak, a Bizottságnak benyújtandó információnak tartalmaznia kell az említett rendelet II. mellékletben megállapított éves nemzeti felső összeghatárok százalékban kifejezett, az ugyanazon rendelet 47. cikke (1) bekezdésének alkalmazásából eredő összeggel csökkentett értékét, 2018-tól 2020-ig valamennyi naptári évre.”

   2. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2018. április 9-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 608. o.

      (2)  A Bizottság 641/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 16.) a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak megállapításáról (HL L 181., 2014.6.20., 74. o.).

      (3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2393 rendelete (2017. december 13.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1305/2013/EU, a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról szóló 1306/2013/EU, a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 1307/2013/EU, a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1308/2013/EU és az élelmiszerlánccal, az állategészségüggyel és állatjóléttel, valamint a növényegészségüggyel és a növényi szaporítóanyagokkal kapcsolatos kiadások kezelésére vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 652/2014/EU rendelet módosításáról (HL L 350., 2017.12.29., 15. o.).


title: A Bizottság (EU) 2018/579 végrehajtási rendelete (2018. április 16.) a 312/2003/EK tanácsi rendeletnek a Chiléből származó egyes mezőgazdasági termékek kiegészítő uniós vámkontingense tekintetében történő módosításáról

text:
                  17.4.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 97/11

            A BIZOTTSÁG (EU) 2018/579 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
      (2018. április 16.)
      a 312/2003/EK tanácsi rendeletnek a Chiléből származó egyes mezőgazdasági termékek kiegészítő uniós vámkontingense tekintetében történő módosításáról
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
      tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulást létrehozó megállapodásban meghatározott vámtarifa-rendelkezések közösségi végrehajtásáról szóló, 2003. február 18-i 312/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  A 2017. május 11-i (EU) 2017/1368 tanácsi határozattal (2) a Tanács felhatalmazást adott az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült harmadik kiegészítő jegyzőkönyv aláírására és ideiglenes alkalmazására.

                  (2)

                  A harmadik kiegészítő jegyzőkönyv kiegészítő vámkontingensről rendelkezik a Chiléből származó egyes mezőgazdasági termékek Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának céljára.

                  (3)

                  Módosítani kell tehát a 312/2003/EK rendeletet a kiegészítő vámkontingens meghatározása érdekében.

                  (4)

                  Az (EU) 2017/1368 határozat és különösen annak 3. cikke szerint a kiegészítő vámkontingenst 2013. július 1-jétől kell alkalmazni. E rendelet tehát az említett naptól alkalmazandó, és kihirdetésével egyidejűleg lép hatályba.

                  (5)

                  Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

            ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
      1. cikk
      A 312/2003/EK rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
      2. cikk
      Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
      Ezt a rendeletet 2013. július 1-jétől kell alkalmazni.

         Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
         Kelt Brüsszelben, 2018. április 16-án.

               a Bizottság részéről

               az elnök

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  HL L 46., 2003.2.20., 1. o.

         (2)  HL L 196., 2017.7.27., 1. o.

         MELLÉKLET
         A 312/2003/EK rendelet melléklete a következő sorral egészül ki:

                        „09.1944

                        0203 11 10
                        0203 12 11
                        0203 12 19
                        0203 19 11
                        0203 19 13
                        0203 19 15
                        0203 19 55
                        0203 19 59
                        0203 21 10
                        0203 22 11
                        0203 22 19
                        0203 29 11
                        0203 29 13
                        0203 29 15
                        0203 29 55
                        0203 29 59
                        1601 00
                        1602 41
                        1602 42
                        1602 49

                        Sertéshús frissen, hűtve vagy fagyasztva; kolbász és hasonló termék húsból, vágási melléktermékből, belsőségből vagy vérből; ezeken a termékeken alapuló élelmiszerek; más elkészített vagy konzervált hús, vágási melléktermék, belsőség vagy vér (sertésből)

                        1 000  tonna (*1)

                        100”.

            (*1)  2013. július 1-jétől2013. december 31-ig 500 tonna, majd azt követően 1 000 tonna minden, január 1. és december 31. közötti időszakra.


title: A Bizottság (EU) 2018/603 végrehajtási rendelete (2018. április 12.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

text:
                  20.4.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 101/18

            A BIZOTTSÁG (EU) 2018/603 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
      (2018. április 12.)
      egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
      tekintettel az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 57. cikke (4) bekezdésére és 58. cikke (2) bekezdésére,
      mivel:

                  (1)

                  A 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

                  (2)

                  A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

                  (3)

                  Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat (1) oszlopában leírt árukat a táblázat (3) oszlopában feltüntetett indokok alapján a (2) oszlopban megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

                  (4)

                  Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni.

                  (5)

                  Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

            ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
      1. cikk
      A melléklet táblázatának (1) oszlopában leírt árukat a Kombinált Nómenklatúrában a táblázat (2) oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.
      2. cikk
      Az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve három hónapig továbbra is felhasználható.
      3. cikk
      Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

         Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
         Kelt Brüsszelben, 2018. április 12-én.

               a Bizottság részéről,

               az elnök nevében,

            Stephen QUEST

               főigazgató

               Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság

         (1)  HL L 269., 2013.10.10., 1. o.

         (2)  A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

         MELLÉKLET

                     Árumegnevezés

                     Besorolás
                     (KN-kód)

                     Indokolás

                     (1)

                     (2)

                     (3)

                     Felfújható párna műanyagból (úgynevezett „kerekesszékpárna”), amelynek mérete körülbelül 40 × 40 cm, és amely két derékszögű, egymással összeköttetésben levő, levegővel töltött kamrából áll. Mindkét kamra egy-egy levegővel töltött, vékony szilikonréteggel bevont műanyag zsákot tartalmaz.
                     A párna állítható a két kamra felfújtságának mértéke által, amelynek nyomán a zsákok helyzete megváltozik az egyes kamrákban, amikor a felhasználó a párnán ül.
                     A párna textilanyagból készült eltávolítható csúszásgátló borítással rendelkezik, amelynek alsó oldalán két tépőzáras pánt található.
                     Az árucikk célja a felfekvések kialakulásának megelőzése a felhasználónál. Csökkenti az ülőcsontra nehezedő nyomást és javítja a felhasználó kényelemérzetét.
                     Lásd a képeket (*1)

                     3926 90 97

                     A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1., 3 b) és 6. általános szabály, valamint a 3926 , a 3926 90  és a 3926 90 97  KN-kód szövege határozza meg.
                     Az árucikk 9404  vtsz. (ágyfelszerelések és hasonló lakberendezési cikk) alá történő besorolása kizárt, mivel a felfújható párnák a 94. árucsoporthoz tartozó 1. a) megjegyzés értelmében ki vannak zárva ebből a vámtarifaszámból, következésképpen a műanyagból készült felfújható párnákat a 3926  vtsz. alá kell besorolni (lásd még a Harmonizált Rendszer Magyarázat 9404  vámtarifaszámhoz tartozó magyarázata utolsó bekezdésének b) pontját).
                     A 8714 20 00  KN-kód (alkatrész és tartozék fogyatékos személy részére szolgáló rokkantkocsihoz) alá történő besorolás is kizárt, mert az árucikk nem azonosítható kizárólag vagy elsősorban fogyatékos személy rokkantkocsijával való használatra alkalmasként a XVII. áruosztályhoz tartozó megjegyzések 3. pontja értelmében. Figyelembe véve objektív jellemzőit, az áru számos ülésen és széken, így kerekesszék ülésén is használható. Például az árucikket nem egy speciális üléssel való használatra tervezték, mert nem rendelkezik olyan speciális eszközzel, amellyel azt rögzíteni lehetne, és amely azt egy bizonyos székkel együtt használhatóként azonosítaná. A csúszásgátló borítás és a tépőzáras pántok sok különböző fajta üléshez rögzíthetők. Ezért semmi sem azonosítja az árucikket egy bizonyos üléssel együtt használatosként (lásd még a 8714  vtsz.-hoz tartozó HR-magyarázat első bekezdésének i) pontját).
                     Ezenfelül a 8714 20 00  KN-kód (alkatrész és tartozék fogyatékos személy részére szolgáló rokkantkocsihoz) alá történő besorolás kizárt, mert az árucikk nem nélkülözhetetlen a kerekesszék használatához, és nem teszi alkalmassá a kerekesszéket egy speciális feladat elvégzésére, vagy nem szélesíti annak alkalmazási területét, vagy nem teszi lehetővé a fő funkciójával – egy fogyatékossággal élő személy mozgásának biztosítása – összefüggő további szolgáltatás elérését (lásd a Bíróság 2011. június 16-i ítéletét, Unomedical, C-152/10, ECLI:EU:C:2011:402, 29., 30. és 36. pont). A kerekesszék ugyanolyan módon működik, mint a párna nélkül. A párna csak kényelmesebbé és elviselhetőbbé teszi a kerekesszéket a felhasználó számára.
                     Noha az árucikk különböző alkotóelemekből áll (a párna műanyagból és a borítás textilanyagból), az árucikket úgy kell besorolni, mintha műanyag párnából állna, mivel a 3. b) általános szabály értelmében a párna adja meg az árucikk alapvető jellemzőjét. A textilből készült alkotóelem csak egy borítás, amely az alapvető alkotóelemet védi és helyén tartja. Ezért az árucikket alapanyaga alapján a 3926 90 97  KN-kód alá, műanyagból készült más áruként kell besorolni.

            (*1)  A képek csupán tájékoztató jellegűek.


title: A Bizottság (EU) 2018/606 végrehajtási rendelete (2018. április 19.) a „Dons” (OEM) elnevezés oltalmának az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 99. cikke alapján történő megadásáról

text:
               20.4.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 101/37

         A BIZOTTSÁG (EU) 2018/606 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2018. április 19.)
   a „Dons” (OEM) elnevezés oltalmának az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 99. cikke alapján történő megadásáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 99. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az 1308/2013/EU rendelet 97. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta a Dánia által a „Dons” elnevezés oltalom alatt álló eredetmegjelölésként (OEM) történő bejegyzésére vonatkozóan benyújtott kérelmet, majd közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
                   (2).

               (2)

               2016. február 4-én, 2016. február 5-én, illetve 2016. február 8-án az olasz mezőgazdasági minisztérium, a „Confederazione Nazionale dei Consorzi Volontari per la Tutela delle Denominazioni dei Vini Italiani” (FEDERDOC) és a „L'Alleanza delle Cooperative Italiane-Agroalimentare” e-mail útján kifogást emelt az 1308/2013/EU rendelet 98. cikkével és a 607/2009/EK bizottsági rendelet (3) 14. cikkével összhangban. A Bizottság a 607/2009/EK rendelet 15. cikke alapján mindhárom kifogást elfogadhatónak ítélte.

               (3)

               A Bizottság 2016. május 24-én kelt levelében továbbította ezen kifogásokat a dán hatóságoknak, és felkérte őket, hogy a 607/2009/EK rendelet 16. cikkének (1) bekezdésével összhangban két hónapon belül nyújtsák be észrevételeiket. Dánia 2016. július 4-én küldte meg észrevételeit az előírt határidőn belül.

               (4)

               A 607/2009/EK rendelet 16. cikkének (1) bekezdésében előírtak szerint a Bizottság 2017. január 12-i levelében közölte a dán hatóságok észrevételeit a három kifogást emelő féllel, akik két hónapot kaptak az észrevételek megtételére. Válaszként a Bizottság 2017. március 10-én újabb közleményt kapott az olasz mezőgazdasági minisztériumtól, amelyben az megismételte a felszólalását.

               (5)

               A 607/2009/EK rendelet 16. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Bizottságnak határozatot kell hoznia a rendelkezésére álló bizonyítékok alapján.

               (6)

               Mindhárom kifogást emelő fél azt állítja, hogy az 1308/2013/EU rendelet 93. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja szerint egy oltalom alatt álló eredetmegjelölés előállításához nem szabad használni a „Dons” előállításához használt egyes szőlőfajtákat, nevezetesen a „Cabernet Cortis”-t, az „Orion”-t, a „Regent”-et, a „Rondo”-t és a „Solaris”-t, mivel úgy vélik, hogy azokat Vitis vinifera fajnak a Vitis fajhoz tartozó más fajokkal való keresztezéséből nyerték. Azt is állítják, hogy egy fajok keresztezéséből származó fajta semmilyen esetben sem tekinthető a Vitis vinifera fajhoz tartozónak. Az olasz mezőgazdasági minisztérium és az FEDERDOC szerint a genom vizsgálata az Európai Unió bármely országában lehetővé teszi annak meghatározását, hogy egy fajta a Vitis vinifera fajhoz tartozik vagy a Vitis nemzetség egy másik fajával való keresztezésből származik.

               (7)

               Az olasz mezőgazdasági minisztérium továbbá azt állítja, hogy az emberi tényezőkre való hivatkozás nem elegendő, csakúgy mint a természeti és emberi tényezők közötti ok-okozati összefüggés, valamint a termék minőségére és jellemzőire vonatkozó, a földrajzi környezetnek tulajdonítható információk sem. Ezenkívül ez a kifogást benyújtó fél azt állítja, hogy annak az állításnak, miszerint a termék savassága a „viszonylag ellenálló fajták kiválasztásából” ered, nincs műszaki és tudományos alapja, figyelembe véve, hogy a fajták kiválasztása olyan hosszú távú folyamat, amely nem vonatkozhat fajok közötti hibrid fajtákra.

               (8)

               Végül az olasz mezőgazdasági minisztérium úgy véli, hogy felesleges a szőlőfajták címkézésére és az évjáratra vonatkozó követelményeket megállapítani, mivel ezeket a követelményeket a 607/2009/EK rendelet 61. és 62. cikke meghatározza.

               (9)

               A Bizottság megvizsgálta a kifogást emelők és a kérelmező által benyújtott érveket és bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott, hogy a „Dons” elnevezést indokolt oltalom alatt álló eredetmegjelölésként bejegyezni a következő okokból.

               (10)

               Azon állításokat illetően, hogy a terméket nem a Vitis vinifera fajhoz tartozó szőlőfajtákból nyerték, több tényezőt kell figyelembe venni. Először is a Vitis vinifera fajhoz tartozó szőlőfajta harmonizált besorolása nem létezik uniós szinten. Ezenkívül jelenleg egyetlen hivatalos illetékes testület sem (így a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (OIV) sem) rendelkezik olyan hivatkozási jegyzékkel vagy tudományos dokumentummal, amely lehetővé tenné, hogy a Vitis vinifera fajt, illetve a Vitis vinifera faj és a Vitis nemzetséghez tartozó más fajok kereszteződéséből származó fajtákat egyértelműen osztályozzák, vagy hogy azok között különbséget tegyenek. Ennek alapján a tudományos meghatározás kérdésével elsősorban a tagállamok által az 1308/2013/EU rendelet 96. cikkével összhangban végzett előzetes nemzeti értékelés foglalkozik. Dánia a német besorolásra támaszkodik, amely szerint mind az öt szóban forgó borszőlőfajta a Vitis vinifera fajhoz tartozik. Másrészről a 607/2009/EK rendelet 16. cikkének a kifogás vizsgálatára vonatkozó (3) bekezdése értelmében a Bizottság az érintett eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés elutasításáról vagy bejegyzéséről szóló határozatát a rendelkezésére álló adatok alapján hozza meg. A szóban forgó ügyben a kifogást emelő felek nem szolgáltattak olyan megalapozott tudományos bizonyítékot vagy adatot, amely igazolja, hogy a termék nem a Vitis vinifera fajhoz tartozó szőlőfajtákból származik. Végül a Bizottság megjegyzi, hogy számos más tagállam a szóban forgó borszőlőfajtákat használja oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott borai készítéséhez.

               (11)

               A fenti okok miatt nem lehet azt a következtetést levonni, hogy az „Dons” elnevezéssel jelölt termék a Vitis vinifera fajhoz nem tartozó szőlőfajtákból származik. Az erre vonatkozó kifogásokat tehát indokolt elutasítani.

               (12)

               Ami a kapcsolatra vonatkozó állítólagos hiányzó információt illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy a földrajzi környezetben jelen lévő releváns természeti tényezők leírását benyújtották, és megjelölték azok kapcsolatát a termék különleges minőségével és jellemzőivel, amely konkrétan a terméknek a hagyományos pezsgőktől megkülönböztető magasabb tejsavtartalmában fejeződik ki. Ezért az a következtetés vonható le, hogy a kapcsolat szükséges elemeit a 607/2009/EK rendelet 7. cikkének megfelelően figyelembe vették. Az emberi tényezőket illetően a termék savasságát a viszonylag ellenálló fajták kiválasztásának kell tulajdonítani az 1308/2013/EU rendelet 93. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjával összhangban.

               (13)

               Azon állítások tekintetében, amelyek szerint felesleges a rendelet által előírt követelményeket meghatározni, mivel a követelmények egyes részei túlmutatnak az uniós jogon, azok bevonása megfelelőnek tűnik a világos érthetőség és a követelményeknek a potenciálisan jogosult termelők általi helyes értelmezése érdekében.

               (14)

               A fentiek alapján és az 1308/2013/EU rendelet 99. cikkével összhangban a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kérelem megfelel az említett rendeletben meghatározott feltételeknek, és a „Dons” elnevezést oltalomban kell részesíteni, és be kell jegyezni a szóban forgó rendelet 104. cikkében említett nyilvántartásba.

               (15)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A „Dons” (OEM) elnevezés oltalomban részesül.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2018. április 19-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  HL C 407., 2015.12.8., 4. o.

      (3)  A Bizottság 607/2009/EK rendelete (2009. július 14.) a 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a bizonyos borászati termékekre vonatkozó oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések, hagyományos kifejezések, valamint e termékek címkézése és kiszerelése tekintetében történő végrehajtására vonatkozó egyes részletes szabályok megállapításáról (HL L 193., 2009.7.24., 60. o.).