title: A Tanács (EU) 2015/1112 végrehajtási rendelete (2015. július 9.) a dél-szudáni helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló (EU) 2015/735 rendelet 20. cikke (1) bekezdésének és 22. cikke (1) bekezdésének végrehajtásáról

text:
               10.7.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 182/2

         A TANÁCS (EU) 2015/1112 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. július 9.)
   a dél-szudáni helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló (EU) 2015/735 rendelet 20. cikke (1) bekezdésének és 22. cikke (1) bekezdésének végrehajtásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a dél-szudáni helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről és a 748/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. május 7-i (EU) 2015/735 tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 20. cikke (1) bekezdésére és 22. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2015. május 7-én elfogadta az (EU) 2015/735 rendeletet.

               (2)

               Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 2206 (2015) sz. határozata 16. pontja alapján létrehozott szankcióbizottság 2015. július 1-jén felvett hat személyt az említett határozat 12. pontjában előírt intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékébe.

               (3)

               Az (EU) 2015/735 rendelet II. mellékletéből törölni kell az ott felsorolt két személy nevét az ENSZ Biztonsági Tanácsának bizottsága általi jegyzékbe vételük miatt; ez a két személy következésképpen az említett rendelet I. mellékletében fog szerepelni.

               (4)

               Az (EU) 2015/735 rendelet I. és II. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az (EU) 2015/735 rendelet I. mellékletének helyébe e rendelet melléklete lép.
   2. cikk
   Az (EU) 2015/735 rendelet II. mellékletéből törölni kell a következő neveket és a hozzájuk tartozó bejegyzéseket:

               1.

               Santino DENG

               2.

               Peter GADET

         3. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. július 9-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. ASSELBORN

      (1)  HL L 117., 2015.5.8., 13. o.

      MELLÉKLET

            „I. MELLÉKLET

               AZ 5. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT TERMÉSZETES ÉS JOGI SZEMÉLYEK, SZERVEZETEK ÉS SZERVEK JEGYZÉKE

            A.   TERMÉSZETES SZEMÉLYEK
            1.   Gabriel JOK RIAK (más néven: a) Gabriel Jok; b) Jok Riak; c) Jock Riak).

               Tisztsége: a Szudáni Népi Felszabadító Hadsereg (SPLA) első körzetének parancsnoka. Születési ideje: 1966. Születési helye: Bor, Szudán/Dél-Szudán. Állampolgársága: dél-szudáni. Címe: a) Unity állam, Dél-Szudán; b) Wau, Western Bahr El Ghazal tartomány, Dél-Szudán. Jegyzékbe vétel dátuma:2015. július 1.Egyéb információk: 2013 januárja óta a Szudáni Népi Felszabadító Hadsereg (SPLA) első körzetének parancsnoka; az első körzet fő tevékenységi területe Unity államban van. Az SPLA első körzetének parancsnokaként több ízben megsértette az ellenségeskedés beszüntetéséről szóló megállapodást, és ezzel kiterjesztette és elnyújtotta a dél-szudáni konfliktust.
            Az SPLA egy dél-szudáni katonai szervezet, amely olyan cselekményekben vesz részt, amelyek miatt tovább húzódik a dél-szudáni konfliktus, itt említendő többek között az ellenségeskedés beszüntetéséről szóló, 2014. januári megállapodásnak és az e megállapodás melletti újbóli elköteleződést jelentő, a dél-szudáni válság megoldását célzó, 2014. május 9-i megállapodásnak a többrendbeli megsértése is. Az SPLA továbbá a Kormányközi Fejlesztési Hatóság (IGAD) monitoring- és ellenőrzési mechanizmusának tevékenységeit is akadályozza.

               A szankcióbizottság által a jegyzékbe vétellel kapcsolatban nyújtott indokolás szöveges összefoglalásából származó információ:

            Gabriel Jok Riakot 2015. július 1-jén vették jegyzékbe a 2206 (2015) ENSZ BT-határozat 7. pontjának a) és f) alpontja, valamint 8. pontja alapján mint olyan személyt, aki: »olyan fellépéseket vagy politikákat folytat, amelyek célja vagy hatása a dél-szudáni konfliktus kiterjesztése vagy elnyújtása, illetve a megbékélés, a béketárgyalások vagy a békefolyamat megakasztása, az ellenségeskedés beszüntetéséről szóló megállapodás megsértését is beleértve«; »akadályozza a Dél-Szudánban működő nemzetközi békefenntartó, diplomáciai, illetve humanitárius segítségnyújtási missziók tevékenységeit, az IGAD monitoring- és ellenőrzési mechanizmusát is beleértve, illetve akadályozza a humanitárius segélyek célba juttatását, szétosztását vagy az azokhoz való hozzáférést«; valamint mint egy »olyan szervezet vezetőjét – ideértve bármely dél-szudáni kormányzati, ellenzéki, militáns vagy egyéb csoportot is –, amely vagy amelynek tagjai a 6. és 7. pontban felsorolt tevékenységekben vesznek részt«.

               További információk

            Gabriel Jok Riak a Szudáni Népi Felszabadító Hadsereg (SPLA) első körzetének parancsnoka. Az SPLA egy dél-szudáni katonai szervezet, amely olyan cselekményekben vesz részt, amelyek miatt tovább húzódik a dél-szudáni konfliktus, itt említendő többek között az ellenségeskedés beszüntetéséről szóló, 2014. januári megállapodásnak és az e megállapodás melletti újbóli elköteleződést jelentő, a dél-szudáni válság megoldását célzó, 2014. május 9-i megállapodásnak a többrendbeli megsértése is.
            Gabriel Jok Riak 2013 januárja óta a Szudáni Népi Felszabadító Hadsereg (SPLA) első körzetének parancsnoka; az első körzet fő tevékenységi területe Unity államban van. Az SPLA harmadik, negyedik és ötödik hadosztálya az első körzetnek és az első körzet parancsnokának, azaz Gabriel Jok Riaknak van alárendelve.
            Gabriel Jok Riak és az irányítása alatt álló első és harmadik körzet több olyan, lentebb részletesen is ismertetett tevékenységben vett részt, amelyek megsértették az ellenségeskedés beszüntetéséről szóló 2014. januári megállapodásban tett azon vállalásokat, miszerint be kell szüntetni az ellenzéki erőket célzó katonai fellépéseket és az egyéb provokatív intézkedéseket, a csapatokat az aktuális pozícióban kell tartani, valamint tartózkodni kell az olyan tevékenységektől, amelyek katonai konfrontációhoz vezethetnek, így például a fegyveres erők mozgatásától vagy a lőszerkészletek feltöltésétől.
            A Gabriel Jok Riak irányítása alatt álló SPLA-csapatok nyílt összecsapások formájában több ízben is megsértették az ellenségeskedés beszüntetéséről szóló megállapodást.
            A Gabriel Jok Riak által vezetett SPLA-erők 2014. január 10-én elfoglalták Bentiu városát, amely azt megelőzően – 2013. december 20. óta – az Ellenzéki Szudáni Népi Felszabadító Hadsereg (SPLA-IO) ellenőrzése alatt állt. Az SPLA harmadik hadosztálya – az ellenségeskedés beszüntetéséről szóló, 2014. januári megállapodás aláírása után nem sokkal – Leer közelében SPLA-IO harcosokat támadott meg rajtaütésszerűen és tüzérségi támadást indított ellenük, majd 2014. április közepén elfoglalta Mayom települést, és több mint 300 SPLA-IO katonát ölt meg.
            Gabriel Jok Riak által vezetett SPLA-erők 2014. május 4-én újból visszafoglalták Bentiu városát. A jubai állami televízióban az SPLA szóvivője elmondta, hogy a Gabriel Jok Riak irányítása alatt álló kormányzati haderő délután 4 órakor elfoglalta Bentiu városát, azt is hozzátéve, hogy az SPLA harmadik hadosztálya és egy különleges SPLA-alakulat is részt vett a műveletben. A májusi megállapodás bejelentése után alig néhány órával az SPLA harmadik és negyedik hadosztálya visszaszorította azokat az ellenzéki harcosokat, akik korábban SPLA-állásokat támadtak meg Bentiu közelében és Dél-Szudán északi olajlelőhelyein.
            A májusi megállapodás aláírását követően az SPLA harmadik hadosztályának katonái visszafoglalták Wang Kai városát, Santino Deng Wol, a hadosztály parancsnoka pedig engedélyt adott arra, hogy katonái megöljenek minden olyan személyt, akinél fegyver van vagy aki a helyiek otthonaiban rejtőzködik, valamint parancsba adta katonáinak, hogy gyújtsák fel az ellenzéki erőket bújtató személyek otthonait.
            2015. április végén és 2015 májusában az SPLA első körzetének katonái Gabriel Jok Riak vezetésével – Lakes államból kiindulva – teljes körű katonai offenzívát indítottak ellenzéki erők ellen Unity államban.
            Az ellenségeskedés beszüntetéséről szóló megállapodásban foglaltakat megsértve Gabriel Jok Riak egyes értesülések szerint 2014. szeptember elején kísérletet tett arra, hogy tankokat javíttasson meg és alakíttasson át úgy, hogy azok bevethetők legyenek az ellenzéki erők ellen. 2014. október végén legalább 7 000 SPLA-katonát és nehézfegyvereket csoportosítottak át a harmadik és az ötödik hadosztályból a negyedik hadosztályba, amely a Bentiu közelében történt ellenzéki támadást követően jelentősen meggyengült. Az SPLA 2014 novemberében új katonai felszereléseket és fegyvereket – többek között páncélozott szállító harcjárműveket, helikoptereket, tüzérségi fegyvereket és lőszereket – hozott az első körzet fennhatósága alá tartozó területre, valószínűleg az ellenzéki erők elleni harcokra készülve. Értesülések szerint Gabriel Jok Riak 2015. február elején páncélozott szállító harcjárműveket küldött Bentiu városába, feltehetőleg a közelmúltbeli rajtaütésszerű ellenzéki támadások megtorlására.
            A Unity államban 2015 áprilisában és májusában végrehajtott offenzívát követően az SPLA első körzete elutasította a Kormányközi Fejlesztési Hatóság monitoring- és ellenőrző csoportjának (IGAD-MVM) azon kérését, hogy az Bentiuban kivizsgálhassa az ellenségeskedés beszüntetéséről szóló megállapodás ezen megsértését, ezzel pedig megbízatásának teljesítésében és szabad mozgásában is akadályozta az IGAD-MVM-et.
            Ezen túlmenően Gabriel Jok Riak 2014 áprilisában kiterjesztette a dél-szudáni konfliktust, mégpedig azáltal, hogy értesülések szerint 1 000, a dinka törzshöz tartozó fiatal felfegyverzéséhez és mobilizálásához nyújtott segítséget, hogy velük egészítse ki az SPLA hagyományos fegyveres erőit.
            2.   Simon Gatewech DUAL (más néven: a) Simon Gatwich Dual; b) Simon Getwech Dual; c) Simon Gatwec Duel; d) Simon Gatweach; e) Simon Gatwick, f) Simon Gatwech; g) Simon Garwich; h) General Gaduel; i) Dhual). Tisztsége: az Ellenzéki Szudáni Népi Felszabadító Hadsereg (SPLA-IO) vezérkari főnöke. Születési ideje: 1953. Születési helye: a) Akobo, Jonglei állam, Szudán/Dél-Szudán; b) Uror megye, Jonglei állam, Szudán/Dél-Szudán. Címe: Jonglei állam, Szudán/Dél-Szudán. Az ENSZ általi jegyzékbe vétel dátuma:2015. július 1.

               Egyéb információk: Gatwech Dual az SPLA-IO vezérkari főnöke, korábban pedig Jonglei állam ellenzéki erőinek parancsnoka volt. Gatwech Dual erői 2015. február elején támadást hajtottak végre Jonglei államban. 2015 márciusától kezdve Gatwech Dual a polgári lakosság ellen végrehajtott támadások révén megkísérelte aláásni Jonglei állam békéjét.

               A szankcióbizottság által a jegyzékbe vétellel kapcsolatban nyújtott indokolás szöveges összefoglalásából származó információ:

            Simon Gatewech Dualt 2015. július 1-jén vették jegyzékbe a 2206 (2015) ENSZ BT-határozat 6. pontja, 7. pontjának a) és d) alpontja, valamint 8. pontja alapján mint olyan személyt, aki »közvetlenül vagy közvetve felelős, közvetlenül vagy közvetve bűnrészes,vagy közvetlenül vagy közvetve részt vesz a következőkben: a Dél-Szudán békéjét, biztonságát, illetve stabilitását fenyegető fellépések vagy politikák; olyan fellépések vagy politikák, amelyek célja vagy hatása a dél-szudáni konfliktus kiterjesztése vagy elnyújtása, illetve a megbékélés, a béketárgyalások vagy a békefolyamat megakasztása, ideértve az ellenségeskedés beszüntetéséről szóló megállapodás megsértését is«; »a polgári lakossággal, többek között nőkkel és gyermekekkel szembeni fellépés, ideértve az erőszakos cselekményeket (gyilkosság, megcsonkítás, kínzás, erőszakos közösülés és más szexuális erőszak), az elrablást, az erőszakos eltüntetést, a lakhelyelhagyásra kényszerítést, az iskolák, kórházak, vallási létesítmények, a polgári lakosság számára menedékül szolgáló helyek elleni támadásokat, valamint az olyan magatartást, amely az emberi jogokkal való súlyos visszaélésnek, illetve azok megsértésének, vagy a nemzetközi humanitárius jog megsértésének minősül«; továbbá mint egy »olyan szervezet vezetőjét – ideértve bármely dél-szudáni kormányzati, ellenzéki, militáns vagy egyéb csoportot –, amely vagy amelynek tagjai a 6. és 7. pontban felsorolt tevékenységekben vesznek részt«.

               További információk

            Simon Gatwech Dual (Gatwech Dual) olyan tevékenységekben és olyan politikák végrehajtásában vesz részt, amelyek veszélyeztetik Dél-Szudán békéjét, biztonságát és stabilitását, továbbá vezető tisztséget tölt be az Ellenzéki Szudáni Népi Felszabadító Hadseregben (SPLA-IO), amely szervezet Dél-Szudán békéjét, biztonságát és stabilitását veszélyeztető tevékenységekben vesz részt, továbbá erőszakos cselekményeket követ el a polgári lakosság, többek között nők és gyermekek ellen.
            Gatwech Dual az SPLA-IO vezérkari főnöke, korábban pedig Jonglei állam ellenzéki erőinek parancsnoka volt.
            2014–2015-ben nagyszámú katona tartozott az irányítása alá, akikkel viszonylag önállóan indíthatott támadásokat. Ő felügyeli az SPLA-IO telepítését, és vélhetően a Fehér Hadsereg (egy nuer fiatalokból álló milícia) egyes csapatainak telepítését is.
            A Gatwech Dual által vezetett erők 2014 áprilisának végén területeket foglaltak el Jonglei államban, miközben Bor városa (állami székhely) felé nyomultak. Gatwech Dual a bori ENSZ-táborban tartózkodó, a nuer törzshöz tartozó belső menekültek ellen elkövetett 2014. április 17-i támadás hírét használhatta fel ahhoz, hogy katonáit bosszúállásra buzdítsa. Az IGAD-nak a Felső-Nílus, Unity és Jonglei államokban működő monitoring- és ellenőrzési mechanizmusa a tűzszünet megsértéseiről szóló 2014. augusztus 14-i jelentésében szintén említést tesz a Gatwech Dual által vezetett erőkről.
            Gatwech Dual erői 2015. február elején támadást hajtottak végre Jonglei államban. Gatwech Dual 2015 márciusától kezdve a polgári lakosság ellen végrehajtott támadások révén megkísérelte aláásni Jonglei állam békéjét.
            2015 áprilisának végén Gatwech Dual orvtámadásokat tervezett és koordinált a dél-szudáni kormányerők ellen Felső-Nílus államban. Az IGAD monitoring- és ellenőrzési mechanizmusa az ellenségeskedés beszüntetéséről szóló megállapodás 2015. május 12. és 31. közötti megsértéseiről szóló összefoglaló jelentésében felsorolja, hogy a Gatwech irányítása alatt álló ellenzéki erők mivel sértették meg a megállapodást, és itt említ egy, a kormányzati erők ellen Ayodban végrehajtott támadást is.
            Az SPLA-IO Gatwech Dual ellenőrzése alatt álló csapatai nők, gyermekek és civilek ellen is támadásokat hajtottak végre. A jelentések szerint Gatwech Dual arra utasította az irányítása alatt álló egységeket, hogy a dinka törzshöz tartozó hadifoglyokat, nőket és gyermekeket gyilkoljanak meg. Az irányítása alá tartozó tisztek olyan kijelentéseket tettek, hogy az ellenzéki erőknek a dinka törzshöz tartozó minden személyt meg kell ölniük, függetlenül attól, hogy a dinka törzs melyik ágába tartoznak.
            3.   James Koang CHUOL (más néven: a) James Koang Chol Ranley; b) James Koang Chol; c) Koang Chuol Ranley; d) James Koang Chual). Születési ideje: 1961. Állampolgársága: dél-szudáni. Útlevélszáma: R00012098, Dél-Szudán. Az ENSZ általi jegyzékbe vétel dátuma:2015. július 1.

               Egyéb információk: 2014 decembere óta az Ellenzéki Szudáni Népi Felszabadító Hadsereg (SPLA-IO) különleges hadosztályának kinevezett parancsnoka. Csapatai polgári személyek elleni támadásokban vettek részt. Az irányítása alatt álló erők 2014 februárjában ENSZ-táborokat, kórházakat, templomokat és iskolákat támadtak meg, számos esetben nemi erőszakot és kínzást követtek el, továbbá szándékosan vagyontárgyakat semmisítettek meg annak érdekében, hogy elűzzék a kormánnyal szövetséges polgári lakosságot, katonákat és rendőröket.

               A szankcióbizottság által a jegyzékbe vétellel kapcsolatban nyújtott indokolás szöveges összefoglalásából származó információ:

            James Koang Chuolt (Koang) 2015. július 1-jén vették jegyzékbe a 2206 (2015) ENSZ BT-határozat 6. pontja, 7. pontjának a) és d) alpontja, valamint 8. pontja alapján mint olyan személyt, »aki közvetlenül vagy közvetve felelős a következőkért, illetve közvetlenül vagy közvetve bűnrészes,vagy közvetlenül vagy közvetve részt vesz a következőkben«: »a Dél-Szudán békéjét, biztonságát, illetve stabilitását fenyegető fellépések vagy politikák«; »olyan fellépések vagy politikák, amelyek célja vagy hatása a dél-szudáni konfliktus kiterjesztése vagy elnyújtása, illetve a megbékélés, a béketárgyalások vagy a békefolyamat megakasztása, ideértve az ellenségeskedés beszüntetéséről szóló megállapodás megsértését is«; »a polgári lakossággal, többek között nőkkel és gyermekekkel szembeni fellépés, ideértve az erőszakos cselekményeket (gyilkosság, megcsonkítás, kínzás, erőszakos közösülés és más szexuális erőszak), az elrablást, az erőszakos eltüntetést, a lakhelyelhagyásra kényszerítést, az iskolák, kórházak, vallási létesítmények és a polgári lakosság számára menedékül szolgáló helyek elleni támadásokat, valamint az olyan magatartást, amely az emberi jogokkal való súlyos visszaélésnek, illetve azok megsértésének, vagy a nemzetközi humanitárius jog megsértésének minősül«; továbbá mint »egy olyan szervezet vezetőjét – ideértve bármely dél-szudáni kormányzati, ellenzéki, militáns vagy egyéb csoportot –, amely vagy amelynek tagjai a 6. és 7. pontban felsorolt tevékenységekben vesznek részt«.

               További információk

            James Koang Chuol (Koang) a dél-szudáni Unity állam kormányellenes erőinek vezetőjeként veszélyeztette Dél-Szudán békéjét, biztonságát és stabilitását. Az irányítása alatt álló erők tagjai a polgári lakossággal, többek között nőkkel és gyermekekkel szembeni erőszakos cselekményeket követtek el, gyilkosságokat és szexuális erőszakot is ideértve, továbbá iskolák, kórházak, vallási létesítmények, valamint a polgári lakosság számára menedékül szolgáló helyek elleni támadásokat hajtottak végre.
            Koang 2013 decemberében távozott a Szudáni Népi Felszabadító Hadsereg (SPLA) negyedik hadosztályának parancsnoki posztjáról. Az SPLA-t szintén elhagyó katonák Koang parancsára 260 társukat végezték ki, majd Bentiu városában (állami székhely) polgári személyeket támadtak és gyilkoltak meg.
            Koang 2014 decembere óta az Ellenzéki Szudáni Népi Felszabadító Hadsereg (SPLA-IO) különleges hadosztályának kinevezett parancsnoka. Új posztján 2015. januárban a Felső-Nílus állambeli Renk és Maban megyében támadást intézett a kormányerők ellen, amit a fejlesztés monitoringját és ellenőrzését végző mechanizmussal foglalkozó kormányközi hatóság az ellenségeskedés beszüntetéséről szóló megállapodás megsértésének minősített.
            Miután Koang átvette Unity állam kormányellenes erőinek vezetését, az irányítása alatt álló erők 2014 februárjában ENSZ-táborokat, kórházakat, templomokat és iskolákat támadtak meg, számos esetben nemi erőszakot és kínzást követtek el, továbbá szándékosan vagyontárgyakat semmisítettek meg annak érdekében, hogy elűzzék a kormánnyal szövetséges polgári lakosságot, katonákat és rendőröket. 2014. április 14–15-én Koang erői heves harcokat követően elfoglalták Bentiut, és támadást indítottak a polgári lakosság ellen. Egy bentiui mecsetben, templomban és használaton kívüli élelmiszerraktárban elkövetett támadások alkalmával Koang emberei kiválogatták azokat a polgári személyeket, akik etnikai vagy nemzetiségi hovatartozásuk miatt menedéket kerestek, majd célzott gyilkosságokat hajtottak végre, amelyek során legalább kétszázan meghaltak, négyszázan pedig megsebesültek. A jelentések szerint Koang 2014. szeptember közepén azt a parancsot adta embereinek, hogy egy, a Felső-Nílus államban elkövetett támadás alkalmával a dinka törzshöz tartozó polgári személyeket vegyenek célba.
            4.   Santino Deng WOL (más néven: a) Santino Deng Wuol; b) Santino Deng Kuol).

               Titulusa: vezérőrnagy. Tisztsége: az SPLA harmadik hadosztályának parancsnoka. Születési ideje:1962. november 9.Születési helye: Aweil, Szudán/Dél-Szudán. Az ENSZ általi jegyzékbe vétel dátuma:2015. július 1.Egyéb információk: Deng Wol az ellenzéki erőkkel szembeni katonai akciókat vezetett és irányított, és az ellenségeskedés beszüntetéséről szóló megállapodást megsértve konfrontációs célú csapatmozgásokat irányított. Miközben 2015 májusában Unity államon keresztül a thorjathi olajmező felé haladtak, Deng Wol katonái gyermekeket, nőket és idős személyeket öltek meg, épületeket gyújtottak fel és állatokat loptak el.

               A szankcióbizottság által a jegyzékbe vétellel kapcsolatban nyújtott indokolás szöveges összefoglalásából származó információ:

            Santino Deng Wolt 2015. július 1-jén vették jegyzékbe a 2206 (2015) ENSZ BT-határozat 7. pontjának a) és d) alpontja, valamint 8. pontja alapján a következők miatt: »olyan fellépések vagy politikák, amelyek célja vagy hatása a dél-szudáni konfliktus kiterjesztése vagy elnyújtása, illetve a megbékélés, a béketárgyalások vagy a békefolyamat megakasztása, ideértve az ellenségeskedés beszüntetéséről szóló megállapodás megsértését is«; »a polgári lakossággal, többek között nőkkel és gyermekekkel szembeni fellépés, ideértve az erőszakos cselekményeket (gyilkosság, megcsonkítás, kínzás, erőszakos közösülés és más szexuális erőszak), az elrablást, az erőszakos eltüntetést, a lakhelyelhagyásra kényszerítést, az iskolák, kórházak, vallási létesítmények, a polgári lakosság számára menedékül szolgáló helyek elleni támadásokat, valamint az olyan magatartást, amely az emberi jogokkal való súlyos visszaélésnek, illetve azok megsértésének, vagy a nemzetközi humanitárius jog megsértésének minősül«; továbbá mint »egy olyan szervezet vezetőjét – ideértve bármely dél-szudáni kormányzati, ellenzéki, militáns vagy egyéb csoportot –, amely vagy amelynek tagjai a 6. és 7. pontban felsorolt tevékenységekben vesznek részt«.

               További információk

            Santino Deng Wol (Deng Wol) a Szudáni Népi Felszabadító Hadsereg (SPLA) vezérőrnagya és harmadik hadosztályának a parancsnoka. Az SPLA dél-szudáni katonai szervezetként olyan cselekményekben vesz részt, amelyek elnyújtják a dél-szudáni konfliktust, ideértve például az ellenségeskedés beszüntetéséről szóló 2014. januári megállapodásnak és az e megállapodás melletti újbóli elkötelezettséget jelentő, a dél-szudáni válság megoldását célzó, 2014. május 9-i megállapodásnak (májusi megállapodás) a megsértését.
            Deng Wol ellenzéki erőkkel szembeni katonai akciókat vezetett és irányított, és az ellenségeskedés beszüntetéséről szóló megállapodást megsértve konfrontációs célú csapatmozgásokat hajtatott végre.
            A szembenálló felek tárgyalói szinte még alig állapodtak meg az ellenségeskedés beszüntetéséről, amikor Deng Wol a csapataival már a Unity államban található Leer városa elleni támadásra készült. A későbbiekben Leer közelében rajtaütésszerűen megtámadták a felkelő harcosokat, és tüzérségi támadást indítottak ellenük.
            2014 áprilisának közepén Deng Wol csapatai állítólag Bentiunak a kormányellenes erőktől való visszafoglalására készültek. Április második felében Deng Wol csapatai 300 ellenzéki harcos halálát követelő heves küzdelemben elfoglalták Mayomot. 2014 májusának elején Deng Wol csapatai elfoglalták Tor Abyadot, és ennek során ellenzéki erőkhöz tartozó katonákat öltek meg. Röviddel ezután az SPLA erői – Deng Wol csapatait is beleértve – támadást indítottak a Unity államban található Wang Kai városa ellen, és azt visszafoglalták. Deng Wol engedélyezte, hogy katonái megöljenek minden olyan személyt, akinél fegyver van vagy aki a helyiek otthonaiban rejtőzködik, és parancsba adta katonáinak, hogy gyújtsák fel az ellenzéket támogató személyek otthonait.
            Az SPLA Deng Wol vezette harmadik hadosztálya részt vett a Unity államban 2015 április–májusában végrehajtott offenzívában, amelynek során az SPLA koordinált támadást indított a Mayom, a Guit, a Koch, a Mayendit és a Leer megyei ellenzéki támaszpontok elfoglalására. Miközben 2015 májusában Unity államon keresztül a thorjathi olajmező felé haladtak, Deng Wol katonái gyermekeket, nőket és idős személyeket öltek meg, épületeket gyújtottak fel és állatokat loptak el. Ezenkívül május elején Deng Wol állítólag szorgalmazta a foglyul ejtett, ellenzéki erőkhöz tartozó katonák kivégzését.
            5.   Marial Chanuong Yol MANGOK (más néven: a) Marial Chinuong; b) Marial Chan; c) Marial Chanoung Yol; d) Marial Chinoum). Tisztsége: a) Szudáni Népi Felszabadító Hadsereg vezérőrnagya; b) parancsnok, elnöki gárda. Születési ideje:1960. január 1.Születési helye: Yirol, Lakes állam. Állampolgársága: dél-szudáni. Útlevélszáma: R00005943, Dél-Szudán.

               Az ENSZ általi jegyzékbe vétel dátuma:2015. július 1.Egyéb információk: az általa vezetett elnöki gárda élen járt a nuer törzshöz tartozó polgári személyek jubai és Juba környéki lemészárlásában; az áldozatok közül sokakat tömegsírokba temettek. Egy-egy ilyen sírban állítólag 200–300 polgári személy holtteste található.

               A szankcióbizottság által a jegyzékbe vétellel kapcsolatban nyújtott indokolás szöveges összefoglalásából származó információ:

            Marial Chanuong Yol Mangokot 2015. július 1-jén vették jegyzékbe a 2206 (2015) ENSZ BT-határozat 7. pontjának a), c) és d) pontja, valamint 8. pontja alapján a következők miatt: »olyan fellépések, illetve politikák, amelyek célja vagy hatása a dél-szudáni konfliktus kiterjesztése vagy elnyújtása, illetve a megbékélés, a béketárgyalások vagy a békefolyamat megakasztása, ideértve az ellenségeskedés beszüntetéséről szóló megállapodás megsértését is«; »olyan cselekmények tervezése, irányítása vagy elkövetése Dél-Szudánban, amelyek megsértik az alkalmazandó nemzetközi emberi jogi normákat vagy a nemzetközi humanitárius jogot, illetve amelyek az emberi jogok megsértését jelentik«; »a polgári lakossággal, többek között nőkkel és gyermekekkel szembeni fellépés, ideértve az erőszakos cselekményeket (gyilkosság, megcsonkítás, kínzás, erőszakos közösülés és más szexuális erőszak), az elrablást, az erőszakos eltüntetést, a lakhelyelhagyásra kényszerítést, az iskolák, kórházak, vallási létesítmények és a polgári lakosság számára menedékül szolgáló helyek elleni támadásokat, valamint az olyan magatartást, amely az emberi jogokkal való súlyos visszaélésnek, illetve azok megsértésének, vagy a nemzetközi humanitárius jog megsértésének minősül«; továbbá mint »egy olyan szervezet vezetőjét – ideértve bármely dél-szudáni kormányzati, ellenzéki, militáns vagy egyéb csoportot –, amely vagy amelynek tagjai a 6. és 7. pontban felsorolt tevékenységekben vesznek részt«.

               További információk

            Mangok a dél-szudáni kormány elnöki gárdájának parancsnoka. Az elnöki gárda vezette a 2013. december 15-én kezdődött harcok nyomán Jubában végrehajtott műveleteket. Mangok végrehajtotta a nuer törzshöz tartozó katonák lefegyverzésére vonatkozó parancsot, majd elrendelte, hogy tankokkal támadjanak jubai politikai szereplőkre, aminek során megölték Riek Machar ellenzéki vezető 22 fegyvertelen testőrét és Gier Chuang Aluong korábbi belügyminiszter hét testőrét.
            Számos hiteles beszámoló alapján a jubai műveletek megkezdődésekor Mangok elnöki gárdája élen járt a nuer törzshöz tartozó polgári személyek jubai és Juba környéki lemészárlásában; az áldozatok közül sokakat tömegsírokba temettek. Egy-egy ilyen sírban állítólag 200–300 polgári személy holtteste található.
            6.   Peter GADET (más néven: a) Peter Gatdet Yaka; b) Peter Gadet Yak; c) Peter Gadet Yaak; d) Peter Gatdet Yaak; e) Peter Gatdet; f) Peter Gatdeet Yaka).

               Születési ideje: 1957 és 1959 között. Születési helye: a) Mayom megye, Unity állam; b) Mayan, Unity állam. Az ENSZ általi jegyzékbe vétel dátuma: 2015. július 1.

               Egyéb információk: az SPLA-IO 2014. december 21-én kinevezett, műveletekért felelős vezérkarifőnök-helyettese. A parancsnoksága alatt álló egységek polgári személyekre – köztük nőkre – támadtak 2014 áprilisában Bentiuban, és ennek során etnikai alapon célzott kivégzéseket is végrehajtottak.
            Peter Gadet-t 2015. július 1-jén vették jegyzékbe a 2206 (2015) ENSZ BT-határozat 7. pontjának a), d) és e) alpontja, valamint 8. pontja alapján a következők miatt: olyan fellépések vagy politikák, amelyek célja vagy hatása a dél-szudáni konfliktus kiterjesztése vagy elnyújtása, illetve a megbékélés, a béketárgyalások vagy a békefolyamat megakasztása, ideértve az ellenségeskedés beszüntetéséről szóló megállapodás megsértését is; »a polgári lakossággal, többek között nőkkel és gyermekekkel szembeni fellépés, ideértve az erőszakos cselekményeket (gyilkosság, megcsonkítás, kínzás, erőszakos közösülés és más szexuális erőszak), az elrablást, az erőszakos eltüntetést, a lakhelyelhagyásra kényszerítést, az iskolák, kórházak, vallási létesítmények és a polgári lakosság számára menedékül szolgáló helyek elleni támadásokat, valamint az olyan magatartást, amely az emberi jogokkal való súlyos visszaélésnek, illetve azok megsértésének, vagy a nemzetközi humanitárius jog megsértésének minősül«; »a dél-szudáni fegyveres konfliktussal összefüggésben gyermekek toborzása fegyveres csoportokba vagy a fegyveres erőkbe«; továbbá mint »egy olyan szervezet vezetőjét – ideértve bármely dél-szudáni kormányzati, ellenzéki, militáns vagy egyéb csoportot –, amely vagy amelynek tagjai a 6. és 7. pontban felsorolt tevékenységekben vesznek részt«.

               További információk

            Peter Gadet az az Ellenzéki Szudáni Népi Felszabadító Hadsereg (SPLA-IO) parancsnoka. Az SPLA-IO olyan cselekményekben vett részt, amelyek elnyújtották a dél-szudáni konfliktust, és többek között megsértette az ellenségeskedés beszüntetéséről szóló 2014. januári megállapodást.
            A Peter Gadet által vezetett erők megtámadták a Felső-Nílus államban lévő Kakát, és 2014 márciusának végén kiűzték onnan a Szudáni Népi Felszabadító Hadsereget (SPLA). Ezt követően Peter Gadet-t áthelyezték Jonglei államból Bentiuba – ahol Unity állam katonai kormányzójának nevezték ki –, hogy segítse a kormányellenes erőknek az alapvetően bol nuer törzshöz tartozó lakosság mobilizálására irányuló erőfeszítéseit. A későbbiekben Peter Gadet az SPLA-IO által végrehajtott támadásokat vezette Unity államban. A Peter Gadet vezette erők felelősek egy orosz vállalkozás által Unity államban épített, jelenleg félig kész állapotban lévő olajfinomítót ért károkozásért. Ugyanezen erők ellenőrzésük alá vonták a Tor Abyad és a Kilo 30 elnevezésű területeket Unity állam olajmezőin.
            2014 áprilisának közepétől 50 000 kormányellenes katona körbezárta Malakalt, a Bentiu elleni támadás előkészítéseként. 2014. április 15-én Peter Gadet csapatai megtámadták Bentiut, és előbb átvették, majd később elveszítették a város feletti ellenőrzést. A Peter Gadet által vezetett egységek 2014 áprilisában, Bentiu megtámadásakor polgári személyekre – köztük nőkre – támadtak, és ennek során etnikai alapon célzott kivégzéseket is végrehajtottak.
            Peter Gadet 2014 júniusában utasította az SPLA-IO parancsnokait, hogy toborozzanak fiatalokat a lázadók által megszállva tartott összes megyében.
            2014. október 25. és 29. között a Peter Gadet parancsnoksága alatt álló erők körbezárták és megtámadták Bentiut és Rubkonát. Október 29-én rövid időre elfoglalták Bentiut, majd visszavonultak.
            2014. december 21-én Peter Gadet-t az SPLA-IO műveletekért felelős vezérkarifőnök-helyettesének nevezték ki. Kinevezését követően az IGAD monitoring- és ellenőrzési mechanizmusa jelezte, hogy az SPLA-IO erők Unity, Felső-Nílus és Jonglei államban több ízben is megsértették az ellenségeskedés beszüntetéséről szóló megállapodást.
            B.   JOGI SZEMÉLYEK, SZERVEZETEK ÉS SZERVEK”


title: A Bizottság 914/2013/EU végrehajtási rendelete ( 2013. szeptember 23. ) a 73/2009/EK tanácsi rendelet szerinti egyes közvetlen támogatási rendszerekre 2013-ban alkalmazandó költségvetési felső határok megállapításáról

text:
               24.9.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/14

         A BIZOTTSÁG 914/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2013. szeptember 23.)
   a 73/2009/EK tanácsi rendelet szerinti egyes közvetlen támogatási rendszerekre 2013-ban alkalmazandó költségvetési felső határok megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 51. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére, 69. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, 123. cikke (1) bekezdésének első albekezdésére, 131. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére és 142. cikke c) pontjára,
   mivel:

               (1)

               A 73/2009/EK rendelet III. címében előírt egységes támogatási rendszert 2013-ban alkalmazó tagállamokra vonatkozóan indokolt megállapítani az említett rendelet 52., 53. és 54. cikke szerinti egyes támogatások 2013. évi költségvetési felső határát.

               (2)

               Azon tagállamok esetében, amelyek 2013-ban élnek a 73/2009/EK rendelet 69. cikkének (1) bekezdésében vagy 131. cikkének (1) bekezdésében biztosított lehetőséggel, indokolt megállapítani a 73/2009/EK rendelet III. címének 5. fejezete szerinti különleges támogatásra vonatkozó 2013. évi költségvetési felső határokat.

               (3)

               A 73/2009/EK rendelet 69. cikkének (4) bekezdése a 68. cikk (1) bekezdése a) pontjának i., ii., iii. és iv. alpontjában, valamint a 68. cikk (1) bekezdésének b) és e) pontjában előírt termeléshez kötött támogatási intézkedések finanszírozására felhasználható forrásokat az ugyanazon rendelet 40. cikkében említett nemzeti felső határ 3,5 %-ára korlátozza. Az egyértelműség érdekében indokolt, hogy a Bizottság közzétegye az érintett intézkedésekre vonatkozóan a tagállamok által bejelentett összegekből adódó felső határokat.

               (4)

               A 73/2009/EK rendelet 69. cikke (6) bekezdése a) pontjának alkalmazásában az említett rendelet 69. cikke (7) bekezdésének megfelelően kiszámított összegeket a 73/2009/EK tanácsi rendelet III. címében előírt egységes támogatási rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. október 29-i 1120/2009/EK bizottsági rendelet (2) III. melléklete határozta meg. Az egyértelműség érdekében a Bizottságnak helyénvaló közzétennie a tagállamok által a 73/2009/EK rendelet 69. cikke (6) bekezdésének a) pontja szerinti felhasználás céljából bejelentett összegeket.

               (5)

               Az egyértelműség érdekében helyénvaló közzétenni továbbá az egységes támogatási rendszerre vonatkozó – a 73/2009/EK rendelet 52., 53., 54. és 68. cikkében említett kifizetésekre megállapított felső határoknak az ugyanazon rendelet VIII. melléklete szerinti felső határokból való kivonásával kiszámított – 2013. évi költségvetési felső határokat. A 73/2009/EK rendelet 68. cikkében előírt különleges támogatás finanszírozása céljából az említett VIII. melléklet szerinti összegből kivonandó összeg a különleges támogatás tagállamok által bejelentett teljes összege és a különleges támogatás ugyanazon rendelet 69. cikke (6) bekezdésének a) pontja szerinti finanszírozása céljából bejelentett összegek közötti különbségnek felel meg. Ha az egységes támogatási rendszert végrehajtó valamely tagállam a 68. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti támogatás nyújtása mellett dönt, a Bizottságnak bejelentett összeget be kell számítani az egységes támogatási rendszerre vonatkozó felső határba, mivel a támogatás a mezőgazdasági termelő rendelkezésére álló támogatási jogosultságok egységenkénti értékének és/vagy számának növelése formájában valósul meg.

               (6)

               Az éves pénzügyi kereteket indokolt a 73/2009/EK rendelet 123. cikkének (1) bekezdésével összhangban megállapítani azon tagállamok esetében, amelyek 2013-ban az említett rendelet V. címének 2. fejezete szerinti egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazzák.

               (7)

               Az egyértelműség érdekében indokolt közzétenni a 73/2009/EK rendelet 126. cikke szerinti elkülönített cukortámogatás 2013. évi odaítélésének céljára az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállamok rendelkezésére álló pénzeszközöknek az e tagállamok bejelentései alapján rögzített felső összeghatárát.

               (8)

               Az egyértelműség érdekében indokolt közzétenni a 73/2009/EK rendelet 127. cikke szerinti elkülönített gyümölcs- és zöldségtámogatás 2013. évi odaítélésének céljára az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállamok rendelkezésére álló pénzeszközöknek az e tagállamok bejelentései alapján rögzített felső összeghatárát.

               (9)

               Az egyértelműség érdekében indokolt közzétenni a 73/2009/EK rendelet 129. cikke szerinti, a bogyós gyümölcsökre vonatkozó elkülönített támogatás 2013. évi odaítélésének céljára az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállamok rendelkezésére álló pénzeszközöknek az e tagállamok bejelentései alapján rögzített felső összeghatárát.

               (10)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Közvetlen Kifizetések Irányítóbizottságának véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   A 73/2009/EK rendelet 51. cikkének (2) bekezdésében említett, 2013-ra vonatkozó költségvetési felső határokat e rendelet I. melléklete állapítja meg.
   (2)   A 73/2009/EK rendelet 69. cikkének (3) bekezdésében és 131. cikkének (4) bekezdésében említett, 2013-ra vonatkozó költségvetési felső határokat e rendelet II. melléklete állapítja meg.
   (3)   A 73/2009/EK rendelet 68. cikke (1) bekezdése a) pontjának i., ii., iii. és iv. alpontjában, valamint 68. cikke (1) bekezdésének b) és e) pontjában szereplő támogatás tekintetében a 2013-ra vonatkozó költségvetési felső határokat e rendelet III. melléklete állapítja meg.
   (4)   A 73/2009/EK rendelet 68. cikkének (1) bekezdésében szereplő különleges támogatás fedezésére a tagállamok által ugyanazon rendelet 69. cikke (6) bekezdésének a) pontja szerint felhasználható összegeket e rendelet IV. melléklete állapítja meg.
   (5)   A 73/2009/EK rendelet III. címében említett egységes támogatási rendszer tekintetében a 2013-ra vonatkozó költségvetési felső határokat e rendelet V. melléklete állapítja meg.
   (6)   A 73/2009/EK rendelet 123. cikkének (1) bekezdésében említett éves pénzügyi keretek 2013. évi összegét e rendelet VI. melléklete állapítja meg.
   (7)   A 73/2009/EK rendelet 126. cikkében említett elkülönített cukortámogatás 2013. évi odaítélése céljára a Cseh Köztársaság, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Magyarország, Románia és Szlovákia rendelkezésére álló pénzeszközök felső összeghatárát e rendelet VII. melléklete állapítja meg.
   (8)   A 73/2009/EK rendelet 127. cikkében említett elkülönített gyümölcs- és zöldségtámogatás 2013. évi odaítélése céljára a Cseh Köztársaság, Lengyelország, Magyarország és Szlovákia rendelkezésére álló pénzeszközök felső összeghatárát e rendelet VIII. melléklete állapítja meg.
   (9)   A 73/2009/EK rendelet 129. cikkében említett, a bogyós gyümölcsökre vonatkozó elkülönített támogatás 2013. évi odaítélése céljára Bulgária, Lengyelország és Magyarország rendelkezésére álló pénzeszközök felső összeghatárát e rendelet IX. melléklete állapítja meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2013. szeptember 23-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 30., 2009.1.31., 16. o.

      (2)  HL L 316., 2009.12.2., 1. o.

      I. MELLÉKLET

         A 73/2009/EK rendelet 52., 53. és 54. cikkével összhangban odaítélendő közvetlen kifizetésekre vonatkozó költségvetési felső határok

         2013. naptári év

                  (ezer EUR)

                  BE

                  ES

                  FR

                  AT

                  PT

                  FI

                  Juh- és kecskehúsra vonatkozó támogatás

                  21 892

                  600

                  Juh- és kecskehúsra vonatkozó kiegészítő támogatás

                  7 184

                  200

                  Anyatehénre vonatkozó támogatás

                  77 565

                  261 153

                  525 622

                  70 578

                  78 695

                  Anyatehénre vonatkozó kiegészítő támogatás

                  19 389

                  26 000

                  99

                  9 462

      II. MELLÉKLET

         A 73/2009/EK rendelet 68. cikkének (1) bekezdésében előírt különleges támogatásra vonatkozó költségvetési felső határok

         2013. naptári év

                  Tagállam

                  (ezer EUR)

                  Belgium

                  8 600

                  Bulgária

                  28 500

                  Cseh Köztársaság

                  31 826

                  Dánia

                  40 975

                  Észtország

                  1 253

                  Írország

                  25 000

                  Spanyolország

                  248 054

                  Franciaország

                  478 600

                  Olaszország

                  321 950

                  Lettország

                  5 130

                  Litvánia

                  13 304

                  Magyarország

                  131 898

                  Hollandia

                  38 900

                  Ausztria

                  13 900

                  Lengyelország

                  106 558

                  Portugália

                  34 111

                  Románia

                  44 257

                  Szlovénia

                  14 424

                  Szlovákia

                  13 500

                  Finnország

                  57 055

                  Svédország

                  3 469

                  Egyesült Királyság

                  29 800

                  A 68. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett támogatás odaítélése céljából a tagállamok által bejelentett, az egységes támogatási rendszer szerinti felső határon belüli összegek.
                  Szlovénia: 5 800 000 EUR

      III. MELLÉKLET

         A 73/2009/EK rendelet 68. cikke (1) bekezdése a) pontjának i., ii., iii. és iv. alpontjában, valamint 68. cikke (1) bekezdésének b) és e) pontjában előírt támogatásra vonatkozó költségvetési felső határok

         2013. naptári év

                  Tagállam

                  (ezer EUR)

                  Belgium

                  4 461

                  Bulgária

                  28 500

                  Cseh Köztársaság

                  31 826

                  Dánia

                  17 075

                  Észtország

                  1 253

                  Írország

                  25 000

                  Spanyolország

                  179 954

                  Franciaország

                  297 600

                  Olaszország

                  152 950

                  Lettország

                  5 130

                  Litvánia

                  13 304

                  Magyarország

                  46 164

                  Hollandia

                  31 420

                  Ausztria

                  13 900

                  Lengyelország

                  106 558

                  Portugália

                  21 210

                  Románia

                  44 257

                  Szlovénia

                  8 624

                  Szlovákia

                  13 500

                  Finnország

                  57 055

                  Svédország

                  3 469

                  Egyesült Királyság

                  29 800

      IV. MELLÉKLET

         A 73/2009/EK rendelet 68. cikkének (1) bekezdésében előírt különleges támogatás fedezésére a tagállamok által ugyanazon rendelet 69. cikke (6) bekezdésének a) pontja szerint felhasználható összegek

         2013. naptári év

                  Tagállam

                  (ezer EUR)

                  Belgium

                  8 600

                  Dánia

                  23 250

                  Írország

                  23 900

                  Spanyolország

                  144 390

                  Franciaország

                  84 000

                  Olaszország

                  144 900

                  Hollandia

                  31 700

                  Ausztria

                  11 900

                  Portugália

                  21 700

                  Szlovénia

                  5 800

                  Finnország

                  6 190

      V. MELLÉKLET

         Az egységes támogatási rendszerre vonatkozó költségvetési felső határok

         2013. naptári év

                  Tagállam

                  (ezer EUR)

                  Belgium

                  517 901

                  Dánia

                  1 031 277

                  Németország

                  5 852 938

                  Írország

                  1 339 769

                  Görögország

                  2 233 227

                  Spanyolország

                  4 913 824

                  Franciaország

                  7 607 272

                  Olaszország

                  4 202 935

                  Luxemburg

                  37 671

                  Málta

                  5 503

                  Hollandia

                  890 551

                  Ausztria

                  679 111

                  Portugália

                  476 907

                  Szlovénia

                  141 450

                  Finnország

                  518 883

                  Svédország

                  767 437

                  Egyesült Királyság

                  3 958 242

      VI. MELLÉKLET

         Az egységes területalapú támogatási rendszerre vonatkozó éves pénzügyi keretek

         2013. naptári év

                  Tagállam

                  (ezer EUR)

                  Bulgária

                  553 245

                  Cseh Köztársaság

                  832 828

                  Észtország

                  99 912

                  Ciprus

                  53 499

                  Lettország

                  138 041

                  Litvánia

                  356 545

                  Magyarország

                  1 140 921

                  Lengyelország

                  2 760 813

                  Románia

                  1 213 143

                  Szlovákia

                  354 697

      VII. MELLÉKLET

         A 73/2009/EK rendelet 126. cikke szerinti elkülönített cukortámogatás odaítélése céljából a tagállamok rendelkezésére álló pénzeszközök felső összeghatára

         2013. naptári év

                  Tagállam

                  (ezer EUR)

                  Cseh Köztársaság

                  44 245

                  Lettország

                  3 308

                  Litvánia

                  10 260

                  Magyarország

                  41 010

                  Lengyelország

                  159 392

                  Románia

                  7 072

                  Szlovákia

                  19 289

      VIII. MELLÉKLET

         A 73/2009/EK rendelet 127. cikke szerinti elkülönített gyümölcs- és zöldségtámogatás odaítélése céljából a tagállamok rendelkezésére álló pénzeszközök felső összeghatára

         2013. naptári év

                  Tagállam

                  (ezer EUR)

                  Cseh Köztársaság

                  414

                  Magyarország

                  4 756

                  Lengyelország

                  6 715

                  Szlovákia

                  690

      IX. MELLÉKLET

         A 73/2009/EK rendelet 129. cikke szerinti, a bogyós gyümölcsökre vonatkozó elkülönített támogatás odaítélése céljából a tagállamok rendelkezésére álló pénzeszközök felső összeghatára

         2013. naptári év

                  Tagállam

                  (ezer EUR)

                  Bulgária

                  226

                  Magyarország

                  391

                  Lengyelország

                  11 040


title: A Bizottság 953/2014/EU végrehajtási rendelete ( 2014. szeptember 5. ) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               6.9.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 267/2

         A BIZOTTSÁG 953/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2014. szeptember 5.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2014. szeptember 5-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET
      Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  MK

                  59,1

                  ZZ

                  59,1

                  0707 00 05

                  TR

                  124,2

                  ZZ

                  124,2

                  0709 93 10

                  TR

                  123,8

                  ZZ

                  123,8

                  0805 50 10

                  AR

                  173,1

                  BR

                  100,4

                  CL

                  209,3

                  IL

                  182,0

                  TR

                  227,6

                  UY

                  152,4

                  ZA

                  161,3

                  ZZ

                  172,3

                  0806 10 10

                  BR

                  163,5

                  TR

                  120,4

                  ZZ

                  142,0

                  0808 10 80

                  BR

                  63,0

                  CL

                  100,4

                  CN

                  120,7

                  NZ

                  122,1

                  US

                  129,1

                  ZA

                  130,0

                  ZZ

                  110,9

                  0808 30 90

                  CN

                  92,5

                  TR

                  123,8

                  XS

                  48,0

                  ZA

                  100,9

                  ZZ

                  91,3

                  0809 30

                  TR

                  135,5

                  ZZ

                  135,5

                  0809 40 05

                  BA

                  34,7

                  MK

                  41,9

                  ZZ

                  38,3

         (1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Bizottság (EU) 2016/12 végrehajtási rendelete (2016. január 6.) a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára alkalmazandó dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről

text:
               7.1.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 4/1

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/12 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. január 6.)
   a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára alkalmazandó dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: dömpingellenes alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (2) (a továbbiakban: szubvencióellenes alaprendelet) és különösen annak 19. cikke (3) bekezdésére,
   mivel:
   1.   Hatályos intézkedések

               (1)

               Az 513/2013/EU rendelettel (3) az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok (a továbbiakban: modulok) és alapvető részeik (azaz elemek és lemezek) Európai Unióba (a továbbiakban: Unió) irányuló behozatalára.

               (2)

               Az exportáló gyártók egy csoportja azzal bízta meg a Kínai Gép- és Elektronikus Termék Export-import Kereskedelmi Kamarát (továbbiakban: a CCCME), hogy a nevükben nyújtson be árra vonatkozó kötelezettségvállalást a Bizottsághoz, mely kérésnek a CCCME eleget is tett. Az árra vonatkozó szóban forgó kötelezettségvállalás feltételeiből egyértelműen kitűnik, hogy az egyes exportáló gyártók árra vonatkozó egyedi kötelezettségvállalásainak összevonásáról van szó, amelyeket az adminisztráció egyszerűsítése miatt a CCCME koordinál.

               (3)

               A Bizottság a 2013/423/EU határozatával (4) elfogadta ezt az árra vonatkozó kötelezettségvállalást az ideiglenes dömpingellenes vám tekintetében. Az ideiglenes dömpingellenes vámmal kapcsolatos kötelezettségvállalás elfogadása nyomán szükségessé vált technikai jellegű módosítások végrehajtása érdekében a Bizottság a 748/2013/EU rendelettel (5) módosította az 513/2013/EU rendeletet.

               (4)

               Az 1238/2013/EU végrehajtási rendelettel (6) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínából származó vagy ott feladott modulok és elemek (a továbbiakban: az érintett termék) Unióba irányuló behozatalára. Az 1239/2013/EU végrehajtási rendelettel (7) a Tanács végleges kiegyenlítő vámot is kivetett az érintett termék Unióba irányuló behozatalára.

               (5)

               Az exportáló gyártók egy csoportja (a továbbiakban: az exportáló gyártók) és a CCCME által az árra vonatkozóan felajánlott kötelezettségvállalás módosított változatával kapcsolatos értesítést követően a Bizottság a 2013/707/EU végrehajtási határozattal (8) megerősítette az árra vonatkozó módosított kötelezettségvállalás (a továbbiakban: a kötelezettségvállalás) elfogadását a végleges intézkedések alkalmazási időszaka tekintetében.

               (6)

               A 2014/657/EU végrehajtási határozattal (9) a Bizottság elfogadta az exportáló gyártók csoportja és a CCCME által a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó érintett termékekre, azaz a Kínából származó vagy ott feladott, jelenleg az ex 8541 40 90 (TARIC-kódok: 8541409021, 8541409029, 8541409031 és 8541409039) KN-kód alá tartozó, az exportáló gyártók által előállított modulokra és elemekre (a továbbiakban: a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó termék) vonatkozó kötelezettségvállalás végrehajtásához kapcsolódó pontosításokra irányulóan megfogalmazott javaslatot.

               (7)

               Az (EU) 2015/866 végrehajtási rendelettel (10) a Bizottság három exportáló gyártó tekintetében visszavonta a kötelezettségvállalás elfogadását. Az (EU) 2015/1403 végrehajtási rendelettel (11) a Bizottság egy további exportáló gyártó tekintetében visszavonta a kötelezettségvállalás elfogadását.

               (8)

               A (4) preambulumbekezdésben említett dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések a kötelezettségvállalással, valamint a (3), (5) és (6) preambulumbekezdésben említett, kapcsolódó határozatokkal együtt a továbbiakban együttesen: hatályos intézkedések.

         2.   A kötelezettségvállalás vonatkozó rendelkezései

               (9)

               A Bizottság által elfogadott árra vonatkozó kötelezettségvállalás értelmében a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó termék minimális importárát negyedévente kiigazítják, referenciaként a modulok nemzetközi piacon jegyzett azonnali árait alkalmazva, amelyekbe beletartoznak a Bloomberg-adatbázis szerinti kínai árak is (a továbbiakban: fennálló referenciaérték).

               (10)

               A kötelezettségvállalás kimondja továbbá, hogy „amennyiben a Bloomberg-adatbázis képes ilyen adatokat szolgáltatni, referenciaértékként alkalmazhatók olyan azonnali árak, amelyek nem foglalják magukban a kínai árakat”.

         3.   Részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem

               (11)

               A Bizottsághoz 2015. január 29-én részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem érkezett, amelyet az EU ProSun (a továbbiakban: a kérelmező), a modulok és elemek Unióban működő gyártóit tömörítő egyik szövetség nyújtott be. A kérelem a kötelezettségvállalásban a minimális importár tekintetében meghatározott kiigazítási mechanizmushoz alkalmazott referenciaértékre korlátozódik.

               (12)

               A kérelem azon az indokoláson alapult, hogy a fennálló referenciaérték immár nem tükrözi reprezentatív módon a modulárak alakulását. A kérelmező elegendő bizonyítékot nyújtott be arra vonatkozóan, hogy a körülmények, melyek alapján a fennálló referenciaértéket elfogadták, megváltoztak, és ezek a változások tartós jellegűek. Ezek a bizonyítékok a következők:

                           a)

                           a fennálló referenciaértékbe beszámított árakat jelentő kínai adatszolgáltatók száma a kötelezettségvállalás elfogadása óta és különösen 2014 kezdete óta, jelentősen megnövekedett;

                           b)

                           ennek eredményeképp a fennálló referenciaértéken belül megnőtt a kínai adatszolgáltatók súlya, ami jelentősen befolyásolta e referenciaérték alakulását;

                           c)

                           a kínai adatszolgáltatók által jelentett árak ráadásul historikusan alacsonyabbnak mutatkoztak, mint a többi adatszolgáltató által jelentettek.

               (13)

               A kérelmező szerint e bizonyítékok egyértelműen igazolták, hogy a fennálló referenciaérték immár nem reprezentatív a modulárak alakulása szempontjából. A kérelmező ezért azt kérte, hogy a minimális importár kiigazítási mechanizmusához alkalmazott fennálló referenciaérték helyett a Bloomberg által közzétett, árakra vonatkozó, a kínai adatszolgáltatók által jelentett árakat azonban nem tartalmazó „International Average” (nemzetközi átlag) részadatsort használják.

         4.   Részleges időközi felülvizsgálat megindítása

               (14)

               A tagállamok tájékoztatását követően a Bizottság megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a tárgyát tekintve a minimális importár kiigazítási mechanizmusához használt referenciaértékre korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat megindításához.

               (15)

               E felülvizsgálat célja annak megállapítása, hogy a fennálló referenciaérték jelenleg is reprezentatív-e a modulárak alakulása szempontjából, és így továbbra is betölti-e a hatályos intézkedések szerinti szerepét.

               (16)

               A szubvencióellenes alaprendeletnek megfelelően a kínai kormányt a felülvizsgálat megindítása előtt konzultációkra kérték fel, amely konzultációkra sor is került.

               (17)

               2015. május 5-én a Bizottság megindította a hatályos intézkedéseknek a dömpingellenes alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése, valamint a szubvencióellenes alaprendelet 19. cikke (2) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatát. A Bizottság e felülvizsgálat megindításról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában
                   (12).

         5.   A vizsgálatban érintett felek

               (18)

               A Bizottság a vizsgálathoz szükséges információk beszerzése érdekében kérdőívet küldött a Bloomberg New Energy Finance (a továbbiakban: Bloomberg) részére.

               (19)

               A Bizottság ezenkívül felkérte azokat az adatszolgáltatókat, akik a Bloombergnek jelentést küldtek a modulok árairól, hogy jelentkezzenek nála, és nyújtsák be a Bizottságnak is a Bloombergnek jelentett adatokat, valamint ismertessék álláspontjukat a felülvizsgálatról.

               (20)

               Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő általi meghallgatás kérelmezésére.

         6.   A kérdőívre adott válaszok és az ellenőrző látogatások

               (21)

               A Bloomberg benyújtotta a bizottsági kérdőívre adott válaszát a Bizottsághoz. A Bizottságnak több olyan adatszolgáltató is küldött adatot, akik jelentést tettek a modulok árairól a Bloombergnek, amellett hogy több unióbeli, illetve a világ más részeiről jelentkező fél is jelezte érintettségét a felülvizsgálat kapcsán.

               (22)

               A Bizottság minden olyan információt összegyűjtött és ellenőrzött, amelyet a felülvizsgálat szempontjából szükségesnek tartott. Helyszíni ellenőrző látogatásokat végzett a Bloombergnél Zürichben (Svájc), valamint Hongkongban (a Kínai Népköztársaság Hongkongi Különleges Közigazgatási Területe, Kína).

         7.   A vizsgálat

               (23)

               A Bizottság megvizsgálta, hogy a fennálló referenciaérték továbbra is reprezentatív-e a modulárak alakulása szempontjából, és így továbbra is betölti-e a hatályos intézkedések szerinti szerepét.

         7.1.   A fennálló referenciaérték és részadatsorai

               (24)

               A fennálló referenciaérték az „Average all” (összátlag) áradatsornak felel meg, amelyben a moduloknak a világ bármely pontjáról jelentett azonnali ára megjelenik. A Bloomberg az „Average all” (összátlag) áradatsorhoz további két olyan, a jelen vizsgálat szempontjából releváns részadatsort is közzétesz, amelyek a modulok azonnal áraira vonatkoznak:

                           a)

                           a kínai adatszolgáltatók által jelentett árakat tartalmazó „Chinese Average” (kínai átlag) részadatsort; valamint

                           b)

                           az ezen árakon kívül jelentett többi árat tartalmazó „International Average” (nemzetközi átlag) részadatsort.

               (25)

               Ezen áradatsorok és részadatsorok esetében jellemzően heti rendszerességgel gyűjtenek, illetve tesznek közzé adatokat. Közzétételkor az adatok valamennyi adatsornál USD-ben szerepelnek. A közölt árakat rendszeresen ellenőrzik a Bloomberg napenergia ágazati szakértői, akik, ha valamely adatszolgáltató rendszeresen a meghatározott értéktartományon kívül eső árakat közöl, vagy felmerül annak gyanúja, hogy megpróbálja befolyásolni a végső eredményeket, akár a kapcsolatot is felvehetik az adott adatszolgáltatóval a közölt árak pontosítása érdekében.

               (26)

               A Bloomberg abban az esetben számít heti átlagárat, ha legalább három árközlés rendelkezésére áll. Amennyiben az adatszolgáltatók egyike több árközlést is küld, a Bloomberg ezekből átlagot von, és azt egyetlen árközlésként veszi figyelembe.

               (27)

               A kiugróan magas vagy alacsony árak kiszűrése érdekében a Bloomberg automatikusan megjelöli az elemzők számára a kiválasztott időszakra számított átlagnál 20 %-kal magasabb vagy alacsonyabb árközléseket, akik ezt követően felvilágosítást kérnek majd az adott résztvevőtől. Annak eldöntése, hogy az adott árközlést figyelembe veszik-e vagy sem, az elemzők hatáskörébe tartozik. Az átlag kiszámítására ezt követően, a fennmaradó árközlések alapján kerül sor.

               (28)

               Az adatszolgáltatókkal szemben követelmény, hogy modulgyártási vagy modulbeszerzési tevékenységet folytassanak, és hogy a Bloomberg még az előtt jóváhagyja részvételüket, hogy megkezdenék áraik közlését.

         7.2.   A kínai adatszolgáltatók számának és arányának növekedése

               (29)

               A kérelmező beadványa szerint a fennálló referenciaértéken belüli kínai adatszolgáltatók száma a kötelezettségvállalás elfogadása óta és különösen 2014 kezdete óta, jelentősen megnövekedett.

               (30)

               A kérelmező azt állította továbbá, hogy „a Bloombergnek szolgáltatott árjelentések esetében az összrészvételhez viszonyítva a kínai részvétel 2013 óta közel megháromszorozódott, és ez a részvételbeli növekedés markánsan befolyásolta a [fennálló referenciaérték] 2014. évi alakulását”.

               (31)

               Jóllehet a kérelmező a 2013-as és 2014-es évekre vonatkozóan kérelmében minden adatot hiánytalanul benyújtott, érvelését mindössze két – mégpedig a 2013. május-július és 2014. október-december közötti időtartamot felölelő – három hónapos, kiragadott időszak összehasonlítására alapozta.

               (32)

               A Bizottság a kérelmező által benyújtott, 2013. és 2014. évi heti részvételi adatok teljes körét figyelembe vette és a résztvevők számának naptári negyedévenkénti összesítésével elvégezte az adatok elemzését. Ennek alapján a Bizottság megállapította, hogy:

                           a)

                           2013 és 2014 között a fennálló referenciaértéken belül a kínai adatszolgáltatók negyedévenkénti átlagos száma ténylegesen mintegy 20 adatszolgáltatóval (56 %) nőtt;

                           b)

                           ehhez járul hozzá, hogy 2013 és 2014 között a nem kínai adatszolgáltatók negyedévenkénti átlagos száma ezzel párhuzamosan több mint 100 adatszolgáltatóval (– 46 %) csökkent.

               (33)

               A kínai adatszolgáltatók fennálló referenciaértéken belüli arányának növekedésében tehát a nem kínai adatszolgáltatók számának csökkenése és a kínai adatszolgáltatók növekvő száma egyaránt szerepet játszott.

               (34)

               A kínai adatszolgáltatók aránya ráadásul meglehetősen alacsony szintű volt, és a növekedés e szintről ért el egy olyan szintet, amely sokkal inkább tükrözi, hogy Kína mekkora részesedéssel rendelkezik a napenergia-hasznosítás világpiacán. A Bloomberg jelentése alapján a kínai fényelem- és modulgyártás a becslések szerint 2014-ben a világ kibocsátásának 78 %-át tette ki.

               (35)

               Az 1. grafikon az adatszolgáltatók fennálló referenciaértéken, illetve annak két részadatsorán belüli összesített arányát mutatja negyedéves alapon.

                  Forrás: felülvizsgálati kérelem.

         7.3.   A kínai árak és a nem kínai árak alakulása

               (36)

               A kérelmező állítása szerint a „Chinese Average” (kínai átlag) ár-részadatsor historikusan alacsonyabb volt az „International Average” (nemzetközi átlag) ár-részadatsornál. A Bizottság megjegyzi, hogy a „Chinese Average” (kínai átlag) ár-részadatsor historikusan valóban alacsonyabb az „International Average” (nemzetközi átlag) ár-részadatsornál.

               (37)

               A kérelmező továbbá azzal érvelt, hogy az „International Average” (nemzetközi átlag) ár-részadatsor „[…] lényegében változatlan maradt a [kötelezettségvállalás] elfogadása óta eltelt időszakban”.

               (38)

               A vizsgálat kimutatta, hogy – a kérelmező állításával ellentétben – az „International Average” (nemzetközi átlag) ár-részadatsor nem maradt változatlan a kötelezettségvállalás elfogadása óta eltelt időszakban. Ami azt illeti, 2013-ban és 2014-ben az „International Average” (nemzetközi átlag) ár-részadatsor és a „Chinese Average” (kínai átlag) ár-részadatsor (jellemzően a +/– 0,01 USD sávon belüli) hasonló tendenciát követtek. A 2. grafikonon látható, hogy a két részadatsor hogyan viszonyult 2013 elejétől 2014 végéig az „Average all” (összátlag) áradatsorhoz.

                  Forrás: Bloomberg, a vizsgálat.

         7.4.   A fennálló referenciaérték tekintetében nem érvényesül jelentős leszorító hatás

               (39)

               A 7.2., valamint a 7.3. above szakaszban ismertetett érvei alapján a kérelmező arra a következtetésre jutott, hogy a kínai adatszolgáltatók számának növekedése, valamint az „Average all” (összátlag) áradatsoron belüli részarányuk növekedése egyaránt „jelentős leszorító hatást” gyakorolt a fennálló referenciaértékre. Ebből adódóan a minimális importár tekintetében – a fennálló referenciaérték alapján – elvégzett eddigi kiigazítások lényegében a Bloombergnek alacsony árakat jelentő kínai adatszolgáltatók számának növekedését tükrözik.

               (40)

               A Bizottság a vizsgálat során összegyűjtött minden, a tárgyhoz tartozó és megfelelően dokumentált bizonyítékot ellenőrzött. A vizsgálat során tett megállapításokat a 7.2. és a 7.3. szakasz ismerteti, nevezetesen, hogy:

                           a)

                           először is: nőtt a „Chinese Average” (kínai átlag) ár-részadatsor közzétételéhez adatot továbbító kínai adatszolgáltatók száma;

                           b)

                           másodszor: miként az az 1. grafikonon látható, a kínai adatszolgáltatók esetében tapasztalt növekedés a nem kínai adatszolgáltatók számának jóval jelentősebb mértékű csökkenésével párosult;

                           c)

                           harmadszor: a kínai adatszolgáltatók részarányának növekedésében a kínai adatszolgáltatók számbeli növekedése és a nem kínai adatszolgáltatók számának csökkenése egyaránt szerepet játszott;

                           d)

                           negyedszer: a kínai adatszolgáltatók részaránya meglehetősen alacsony volt, és a növekedés e szintről ért el egy olyan szintet, amely sokkal inkább tükrözi, hogy Kína mekkora részesedéssel rendelkezik a napenergia-hasznosítás világpiacán; valamint

                           e)

                           végezetül: miként az a 2. grafikonon látható, 2013-ban és 2014-ben a fennálló referenciaértéknek úgy a „Chinese Average” (kínai átlag) ár-részadatsora, mint az „International Average” (nemzetközi átlag) ár-részadatsora hasonló tendenciát követ.

         7.5.   Következtetések

               (41)

               A Bizottság megállapítja, hogy:

                           a)

                           a fennálló referenciaérték továbbra is reprezentatív a modulok világpiaci árainak alakulása tekintetében, mert az tartalmaz kínai adatszolgáltatók által benyújtott áradatokat;

                           b)

                           és mivel mindkét részadatsor hasonló tendenciát követve alakult, vagyis a „Chinese Average” (kínai átlag) részadatsorbeli árszint valóban alacsonyabb, mint az „International Average” (nemzetközi átlag) részadatsorbeli, azonban a „Chinese Average” (kínai átlag) részadatsorbeli nem csökkent gyorsabb mértékben, mint az „International Average” (nemzetközi átlag) részadatsorbeli; és ezért

                           c)

                           a kínai adatszolgáltatók aránya a fennálló referenciaértéken belül olyan szintre emelkedett, amely sokkal inkább tükrözi, hogy a kínai gyártók mekkora részesedéssel rendelkeznek a napenergia-hasznosítás világpiacán;

                           d)

                           a fennálló referenciaérték ebből adódóan továbbra is betölti a hatályos intézkedések szerinti szerepét.

               (42)

               A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálatot megszünteti.

         7.6.   Írásbeli beadványok

               (43)

               A vizsgálat megállapításairól az érdekelt feleket tájékoztatták. A dömpingellenes alaprendelet 20. cikke és a szubvencióellenes alaprendelet 30. cikke alapján lehetőségük volt arra, hogy meghallgatást kérjenek és hogy észrevételeket tegyenek. Észrevételt a kérelmező és a Kínai Népköztársaság kormánya nyújtott be.

      A kérelmező észrevételei

               (44)

               A kérelmező a következő észrevételt tette: „Míg a kínai részvétel jelentősen nőtt a Bloomberg-indexben, […] addig globális szinten a kínai gazdasági szereplők piaci részesedése alig mutatott változást, ami azt jelenti, hogy a Bloomberg»Average all«(összátlag) árindexének adott időszakbeli alakulása nem tükrözte valósan a világpiaci részesedés alakulását.”

               (45)

               A Bizottság elismeri, hogy a kínai világpiaci részesedés valóban nem változott jelentősen a 2013–2014 időszakban. Ez azonban azt a megállapítást támasztja alá, hogy a fennálló referenciaérték reprezentatív jellege erősödött a (34) preambulumbekezdésben már leírt okok miatt. Továbbá ezen áradatsort pontosan azért teszik közé, hogy az árak alakulását látassák, ne pedig a piaci részesedését.

               (46)

               A kérelmező továbbá a következő észrevételt tette:„Jelentős csökkenés mutatkozott a»Chinese Average«(kínai átlag) ár-részadatsorban, amely már egyébként is jóval az»International Average«(nemzetközi átlag) ár-részadatsor árszintje alatt volt, és ez a csökkenés több mint 5 %-kal nagyobb mértékű volt, mint az ugyanabban az időszakban az»International Average«(nemzetközi átlag) ár-részadatsorban tapasztalt árcsökkenés.”

               (47)

               A Bizottság megjegyzi, hogy amennyiben a teljes 2013–2014 időszakot nézzük (amelyre vonatkozóan a kérelmező az adatokat szolgáltatta), akkor ez az állítás tárgyi tévedés. Valójában – mintahogyan azt a (38) preambulumbekezdésben található 2. grafikon és az alábbi 1. táblázat is szemlélteti – a három áradatsor egyikében sem mutatkozik meg nyilvánvaló csökkenő tendencia 2013-ban és 2014-ben.

               (48)

               A kérelmező állításával ellentétben a kiindulási pont és a végpont mindhárom áradatsor tekintetében nagyon közel esik egymáshoz (a különbség felfelé legfeljebb 0,01 USD, lefelé pedig legfeljebb 0,02 USD), és mindhárom esetében megfigyelhető volt felfelé és lefelé ingadozás is. Ez az ingadozás hasonló mintát mutat, a legmagasabb pontot 2013. III. és IV. negyedévében érve el. A különbség a legmagasabb és a legalacsonyabb adatpont között is hasonítható (0,09 USD az „Average all” (összátlag), 0,06 USD az „International Average” (nemzetközi átlag), és 0,08 USD a „Chinese Average” (kínai átlag) adatsorokban).

                  1. táblázat

                  Átlagos ársoradatok (USD/watt), 2013–2014

                           Negyedév

                              „Average all” (összátlag)

                              „International Average” (nemzetközi átlag)

                              „Chinese Average” (kínai átlag)

                           2013. I. n.év

                           0,81

                           0,83

                           0,71

                           2013. II. n.év

                           0,85

                           0,86

                           0,74

                           2013. III. n.év

                           0,86

                           0,87

                           0,77

                           2013. IV. n.év

                           0,88

                           0,89

                           0,77

                           2014. I. n.év

                           0,84

                           0,88

                           0,73

                           2014. II. n.év

                           0,83

                           0,87

                           0,76

                           2014. III. n.év

                           0,83

                           0,87

                           0,72

                           2014. IV. n.év

                           0,79

                           0,84

                           0,69

                              Forrás: Bloomberg, a vizsgálat.

               (49)

               Ezen adatok alapján nincs arra utaló jel, hogy az index bármilyen jellegű manipulációja sikeres lett volna. Való igaz, hogy a kínai vállalatok magasabb arányú részvételéből adódóan az „Average all” (összátlag) áradatsor kicsit meredekebb esést mutat, mint az „International Average” (nemzetközi átlag) ár-részadatsoré. Ez a megállapítás azonban nem kérdőjelezi meg az „Average all” (összátlag) áradatsor megfelelőségét. Logikusan következik, hogy ezen áradatsor inputja most jobban tükrözi a kínai világpiaci részesedést, mint korábban. Más szóval: az „Average all” (összátlag) áradatsor most jobban szolgálja célját, mint amikor bevezetésre került.

               (50)

               Helytelen továbbá az is, hogy a „Chinese Average” (kínai átlag) adatsorban megfigyelhető árcsökkenés 5 %-kal nagyobb mértékű lett volna, mint az „International Average” (nemzetközi átlag) adatsorban. A „Chinese Average” (kínai átlag) 2,8 %-kal csökkent, míg az „International Average” (nemzetközi átlag) 1,2 %-kal nőtt. Ez összesen 4 % különbséget eredményez.

               (51)

               A Bizottság továbbá ismételten megjegyzi, hogy a kérelmező érvelése mindössze két kiragadott negyedév (mégpedig a 2013. III. n.év és a 2014. IV. n.év) összehasonlításán alapszik. A Bizottság elemzése figyelembe veszi az áradatsor 2013 és 2014 során megfigyelhető alakulását; ez pedig az a teljes időszak, amelyre vonatkozóan maga a kérelmező nyújtott be információkat kérelmében.

               (52)

               A kérelmező azt állította, hogy „[…] a kínai adatszolgáltatók növekvő száma a fennálló referenciaérték csökkenését idézte volna elő, mégpedig olyan szintre, amely alatta lenne annak, amelyet a megnövekedett számú kínai adatszolgáltatók nélkül ért volna el”.

               (53)

               A Bizottság elutasítja ezt az érvelést, mivel a kérelmező ismételten elmulasztotta állítását bizonyítékokkal alátámasztani.

               (54)

               A kérelmező azt állította, hogy a Bizottság nem elemezte „[…] a kínai adatszolgáltatók részvételi arányának növekedése által a [fennálló] referenciaértékre gyakorolt hatást […]”, „[…] sem az összességében vett változás árra gyakorolt hatását arányaiban, sem a két komponensnek külön-külön az árra gyakorolt hatását […]”, és „[…]azt sem, hogy volt-e más tényező, a kínai adatszolgáltatók számának növekedésén túl, amely magyarázná ezt az eredményt”.

               (55)

               A Bizottság elutasítja ezt az állítást, mivel elvégezett ilyen elemzést, és következtetései a 7.2. és a 7.3. above szakaszokban találhatók.

               (56)

               A kérelmező további észrevétele szerint a Bizottság nem elemezte, „[…] hogy a szóban forgó időszakra vonatkozóan az»International Average«(nemzetközi átlag) ár-részadatsor referenciaértékként való alkalmazása nem vezetett volna-e a fennálló referenciaérték alkalmazásával kapott eredménytől lényegesen eltérő eredményre”. A kérelmező továbbá kéri egy ilyen elemzés elvégzését.

               (57)

               A Bizottság mind az érvelést, mind az utólagos kérést elutasítja, mivel az kívül esne az ezen időközi felülvizsgálatnak az értesítésben közzétett és (15) preambulumbekezdésben ismételten meghatározott hatókörén. E felülvizsgálat célja nem annak vizsgálata, hogy a szóban forgó időszakra vonatkozóan a fennálló referenciaértéktől eltérő referenciaértékek alkalmazása lényegesen eltérő eredményre vezetett volna-e.

               (58)

               A Bizottság hangsúlyozza, hogy a megfelelő referenciaérték objektív, transzparens és a lehető legszélesebb kört fedi le. A napenergia-hasznosítás világpiacának 78 %-át adó kínai gyártók kizárása nem indokolható ebben az esetben.

               (59)

               A kérelmező tovább azt az észrevételt tette, hogy a (40) preambulumbekezdés negyedik megállapítása „hallgatólagosan elismeri, hogy a [fennálló] referenciaérték-index a kötelezettségvállalás kezdetén nem volt reprezentatív, ami önmagában elég indok lenne arra, hogy más referenciaértéket válasszanak, mivel továbbra is a kötelezettségvállalás hatálybalépését megelőző negyedév az alap-referenciaidőszak”. A kérelmező hozzátette, hogy „a világpiaci modulárak tekintetében a kínai adatszolgáltatók árainak figyelembevétele önmagában még nem garantálja a fennálló referenciaérték reprezentatív jellegét”.

               (60)

               A Bizottság elutasítja ezt az érvelést, mivel a fennálló referenciaértékbe beleszámított kínai adatszolgáltatók arányának növekedése csak javította a referenciaérték reprezentativitását, amely érték ezáltal jobban tükrözi, hogy a kínai gyártók mekkora részesedéssel rendelkeznek a napenergia-hasznosítás világpiacán.

               (61)

               A kérelmező végül arra kérte a Bizottságot, hogy további tényfeltárás céljából folytassa vizsgálatát. A kérelmező azonban a felülvizsgálati kérelemben már benyújtott – és a (12) preambulumbekezdésben bemutatott – tényeken kívül nem közölt új információkat. Így a Bizottságnak nincs alapja folytatni vizsgálatát.

      A Kínai Népköztársaság kormányának észrevételei

               (62)

               A Kínai Népköztársaság kormánya csak olyan észrevételeket tett, amelyek még inkább alátámasztották a Bizottságnak e felülvizsgálat megszüntetésére vonatkozó következtetéseit.

         7.7.   Következtetések az írásbeli beadványok és a felülvizsgálat tekintetében

               (63)

               Az érdekelt felek fent bemutatott beadványai ellenére a Bizottság fenntartja az e vizsgálat során tett megállapításait. E felülvizsgálatot a Bizottság ezért megszünteti.

               (64)

               Ez a rendelet összhangban van a 1225/2009/EK 15. cikkének (1) bekezdésével, valamint az 597/2009/EK 25. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára alkalmazandó dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálata megszűnik.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. január 6-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  HL L 188., 2009.7.18., 93. o.

      (3)  HL L 152., 2013.6.5., 5. o.

      (4)  HL L 209., 2013.8.3., 26. o.

      (5)  HL L 209., 2013.8.3., 1. o.

      (6)  HL L 325., 2013.12.5., 1. o.

      (7)  HL L 325., 2013.12.5., 66. o.

      (8)  HL L 325., 2013.12.5., 214. o.

      (9)  HL L 270., 2014.9.11., 6. o.

      (10)  HL L 139., 2015.6.5., 30. o.

      (11)  HL L 218., 2015.8.19., 1. o.

      (12)  HL C 147., 2015.5.5., 4. o.


title: A Bizottság (EU) 2015/36 végrehajtási rendelete ( 2015. január 12. ) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               13.1.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 7/1

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/36 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. január 12.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. január 12-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET

         Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  AL

                  63,0

                  EG

                  164,2

                  IL

                  103,8

                  MA

                  103,8

                  TN

                  130,5

                  TR

                  132,7

                  ZZ

                  116,3

                  0707 00 05

                  EG

                  241,9

                  MA

                  73,2

                  TR

                  168,0

                  ZZ

                  161,0

                  0808 91 00

                  EG

                  113,1

                  ZZ

                  113,1

                  0709 93 10

                  EG

                  191,6

                  MA

                  144,6

                  SN

                  80,8

                  TR

                  158,9

                  ZZ

                  144,0

                  0805 10 20

                  EG

                  40,0

                  MA

                  56,4

                  TR

                  65,0

                  ZA

                  36,7

                  ZZ

                  49,5

                  0805 20 10

                  MA

                  71,9

                  ZZ

                  71,9

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  93,3

                  JM

                  118,8

                  KR

                  152,3

                  MA

                  82,2

                  TR

                  70,7

                  ZZ

                  103,5

                  0805 50 10

                  TR

                  67,8

                  ZZ

                  67,8

                  0808 10 80

                  AR

                  164,5

                  BR

                  65,5

                  CL

                  89,4

                  US

                  133,7

                  ZA

                  147,0

                  ZZ

                  120,0

                  0808 30 90

                  US

                  140,6

                  ZZ

                  140,6

         (1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Bizottság 886/2014/EU végrehajtási rendelete ( 2014. augusztus 13. ) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               14.8.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 242/27

         A BIZOTTSÁG 886/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2014. augusztus 13.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2014. augusztus 13-án.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET
      Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0707 00 05

                  TR

                  81,4

                  ZZ

                  81,4

                  0709 93 10

                  TR

                  99,6

                  ZZ

                  99,6

                  0805 50 10

                  AR

                  158,9

                  CL

                  209,1

                  TR

                  74,0

                  UY

                  129,8

                  ZA

                  144,7

                  ZZ

                  143,3

                  0806 10 10

                  BR

                  184,0

                  EG

                  209,1

                  MA

                  171,3

                  MX

                  246,5

                  TR

                  156,9

                  ZZ

                  193,9

                  0808 10 80

                  AR

                  89,3

                  BR

                  96,2

                  CL

                  107,3

                  CN

                  120,6

                  NZ

                  117,6

                  US

                  142,8

                  ZA

                  113,5

                  ZZ

                  112,5

                  0808 30 90

                  AR

                  217,5

                  CL

                  84,2

                  TR

                  142,5

                  ZA

                  84,6

                  ZZ

                  132,2

                  0809 30

                  MK

                  67,3

                  TR

                  134,9

                  ZZ

                  101,1

                  0809 40 05

                  BA

                  43,4

                  MK

                  49,3

                  TR

                  127,6

                  ZA

                  204,6

                  ZZ

                  106,7

         (1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.