title: A Bizottság (EU) 2020/204 végrehajtási rendelete (2019. november 28.) az európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatást nyújtó szolgáltatók részletes kötelezettségeiről, az EETS területi nyilatkozatok minimális tartalmáról, az elektronikus kapcsolódási pontokról, az átjárhatósági rendszerelemekre vonatkozó követelményekről és a 2009/750/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

text:
                  17.2.2020

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 43/49

         A BIZOTTSÁG (EU) 2020/204 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2019. november 28.)
         az európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatást nyújtó szolgáltatók részletes kötelezettségeiről, az EETS területi nyilatkozatok minimális tartalmáról, az elektronikus kapcsolódási pontokról, az átjárhatósági rendszerelemekre vonatkozó követelményekről és a 2009/750/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel az Unión belüli elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságáról és az útdíjfizetés elmulasztásával kapcsolatos információk határokon átnyúló cseréjének elősegítéséről szóló, 2019. március 19-i (EU) 2019/520 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 5. cikke (11) bekezdésére, 6. cikke (9) bekezdésére, 14. cikke (3) bekezdésére, 15. cikke (6) bekezdésére és 15. cikke (7) bekezdésére,
         Az elektronikus útdíjakkal foglalkozó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
         mivel:

                     (1)

                     Az elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságát biztosító jogi keret kiegészítése érdekében részletes követelményeket kell megállapítani az európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatást (EETS) nyújtó szolgáltatók kötelezettségeire, az EETS területi nyilatkozat tartalmára, az elektronikus kapcsolódási pontokra és az átjárhatósági rendszerelemekre vonatkozóan.

                     (2)

                     Az EETS-rendszer teljesítményproblémáinak elkerülése érdekében elő kell írni, hogy az EETS-szolgáltatók az útdíjszedő rendszerek tesztelése során kövessék nyomon szolgáltatásukat és működjenek együtt az útdíjszedővel.

                     (3)

                     Az EETS-szolgáltatóknak konkrét adatokat kell szolgáltatniuk az útdíjszedő számára, hogy az alkalmazott úthasználati díj kiszámításának ellenőrzése elvégezhető legyen.

                     (4)

                     Az EETS-rendszer zökkenőmentes működésének biztosítása érdekében az EETS-szolgáltatóknak technikai segítséget kell nyújtaniuk a fedélzeti berendezések beazonosításához.

                     (5)

                     Amennyiben az e rendeletben előírt intézkedések személyes adatok feldolgozását vonják maguk után, azt a személyes adatok és a magánélet védeleméről szóló uniós jogszabályokkal, különösen az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) és adott esetben a 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (3) összhangban kell végezni. E célból az EETS-szolgáltatók nem kötelezhetők arra, hogy az EETS megfelelő működésének biztosításához szükségesnél több ügyféladatot bocsássanak az útdíjszedők rendelkezésére.

                     (6)

                     A felhasználók megfelelő tájékoztatása érdekében a számlázásnak átlátható módon tükröznie kell az ár szolgáltatással és útdíjjal kapcsolatos különféle elemeit.

                     (7)

                     Annak érdekében, hogy az EETS-szolgáltatók számára kellően egyértelműek legyenek az EETS-nek az adott útdíjköteles közúthálózaton történő nyújtására vonatkozó feltételek, meg kell határozni az EETS területi nyilatkozat minimális tartalmát.

                     (8)

                     Az EETS zökkenőmentes működéséhez elengedhetetlen minimális szinten harmonizálni az elektronikus kapcsolódási pontokat, valamint a felek, különösen az útdíjszedők és az EETS-szolgáltatók közötti kapcsolódási pontok működését.

                     (9)

                     Egyedi infrastrukturális követelményeket kell megállapítani, amelyek lehetővé teszik az érintett felek berendezései tekintetében a megfelelő kommunikációt és működést, valamint az EETS átjárhatósága tekintetében a zökkenőmentes és biztonságos működést, valamint a végrehajtást.

                     (10)

                     Az EETS-szolgáltatók akkreditálásának hatékonyabbá tétele érdekében szükség van az átjárhatósági rendszerelemek előírásoknak való megfelelőségének és használatra való alkalmasságának értékelésére szolgáló eljárás bizonyos fokú harmonizációjára a különböző EETS-területek között. Ezért meg kell határozni egy ilyen eljárást, és ennek keretében meg kell állapítani az EK-nyilatkozatok tartalmát és formátumát.

                     (11)

                     A jogi keret koherenciájának és az EETS-rendszer megfelelő működésének biztosítása érdekében a 2009/750/EK bizottsági határozatot (4) azon időponttól kezdődően hatályon kívül kell helyezni, ameddig az (EU) 2019/520 irányelvet valamennyi tagállamban át kell ültetni, amely időpont nem más, mint az e rendelet és a szóban forgó irányelvben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok alkalmazásának kezdő időpontja.

                     (12)

                     Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2019/520 irányelv 31. cikkének (1) bekezdésében említett, elektronikus útdíjakkal foglalkozó bizottság véleményével,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk
            Hatály
            Ez a rendelet részletesen meghatározza az EETS-szolgáltatók kötelezettségeit, az EETS területi nyilatkozatban szereplő információk minimális körét, az átjárhatósági rendszerelemek közötti elektronikus kapcsolódási pontokra vonatkozó előírásokat, az ilyen rendszerelemekre vonatkozó követelményeket, valamint a tagállamok által az átjárhatósági rendszerelemek előírásoknak való megfelelőségének és használatra való alkalmasságának értékelésére szolgáló eljárást.

            2. cikk
            Az EETS-szolgáltatók részletes kötelezettségei

               (1)   Szolgáltatásaik teljesítményének figyelemmel kísérése érdekében az EETS-szolgáltatóknak olyan hitelesített operatív eljárásokat kell bevezetniük, amelyek lehetővé teszik a szükséges intézkedések meghozatalát, ha teljesítményproblémák lépnek fel, vagy a rendszer integritásának sérülését észlelik.

               (2)   A globális navigációs műholdrendszeren (GNSS) alapuló rendszerek esetében az EETS-szolgáltatóknak folyamatosan ellenőrizniük kell a műholdnavigációs és helyzetmeghatározó adatok rendelkezésre állását. Az EETS-szolgáltatók tájékoztatják az útdíjszedőket arról, ha az útdíj bevallásához szükséges adatok megállapítása során a műholdas jelek vétele tekintetében bármilyen nehézséggel szembesülnek.

               (3)   Az útdíjszedő az EETS-szolgáltató együttműködését kérheti előre be nem jelentett és részletes útdíjrendszer-ellenőrzés elvégzéséhez olyan járművekre kiterjedően, amelyek az útdíjszedő EETS-területén/területein közlekednek, vagy nemrégiben közlekedtek. Az egyes EETS-szolgáltatók esetében az ellenőrzések keretében éves szinten vizsgált járművek számának arányosnak kell lennie az EETS-szolgáltatónak az útdíjszedő EETS-területe(i) vonatkozásában mért éves átlagos forgalmával vagy forgalom-előrejelzésével.

               (4)   Eltérő megállapodás hiányában az EETS-szolgáltatónak az útdíjszedő rendelkezésére kell bocsátania az alábbi információkat, amelyek szükségesek az útdíjnak az EETS-felhasználók járműveire való alkalmazásához, illetve ahhoz, hogy az útdíjszedő ellenőrizhesse az EETS-szolgáltatók által az EETS-felhasználók járműveire alkalmazott úthasználati díj kiszámítását:

                           a)

                           az EETS-felhasználó járművének rendszáma, beleértve a rendszámhoz kapcsolódó nemzetközi országkódot;

                           b)

                           az EETS-felhasználó számlájának valamely azonosítója;

                           c)

                           a fedélzeti berendezés azonosítója, ha azt EETS-területen használják;

                           d)

                           az alkalmazandó díjszabás megállapításához szükséges gépjármű-osztályozási paraméterek.

                     Az adatcserének meg kell felelnie az e végrehajtási rendelet I. mellékletében foglalt rendelkezéseknek.

               (5)   Az EETS-szolgáltatók megfelelő szolgáltatást és műszaki segítséget biztosítanak a fedélzeti berendezés megfelelő beállításához. Az EETS-szolgáltatók felelősek a fedélzeti berendezésben vagy a saját háttérirodai (back office) rendszerükben tárolt, állandó gépjármű-osztályozási paraméterekért. Az útról útra vagy egy út során változó, a gépjárműben történő beavatkozással betáplálandó gépjármű-osztályozási paraméterek konfigurációja megfelelő ember-gép kommunikációs felületen keresztül történik.

               (6)   Az EETS-szolgáltatók adott esetben az egyes EETS-felhasználók részére kiállított számláikban egyértelműen különválasztják az EETS-szolgáltató szolgáltatási díjait és a felmerülő útdíjakat, továbbá – amennyiben a felhasználó másképp nem dönt – feltüntetik legalább az útdíj felszámításának időpontját és helyét, valamint az útdíjaknak a felhasználó szempontjából lényeges összetevőit.

               (7)   Az EETS-szolgáltatók haladéktalanul tájékoztatják az EETS-felhasználókat a be nem vallott, ezért az egyenlegükről hiányzó útdíjjal kapcsolatban, és amennyiben az a nemzeti jog értelmében lehetséges, a végrehajtási intézkedés meghozatala előtt lehetőséget biztosítanak számukra a számla kiegyenlítésére.

            3. cikk
            EETS területi nyilatkozat
            Az (EU) 2019/520 irányelv 6. cikkének (2) bekezdésében említett EETS-területi nyilatkozatnak legalább az e végrehajtási rendelet II. mellékletében felsorolt elemeket tartalmaznia kell, és meg kell felelnie az említett mellékletben meghatározott követelményeknek.

            4. cikk
            Az EETS érintettjeinek feladatai és a kapcsolódási pontok

               (1)   Az útdíjszedők és az EETS-szolgáltatók az e végrehajtási rendelet I. mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelően közös kapcsolódási pontokat hoznak létre és kommunikációs protokollokat alkalmaznak. Az EETS-szolgáltatók átjárható kommunikációs csatornákon keresztül a díjszedési műveletekkel és az ellenőrzéssel/végrehajtással kapcsolatos biztonságos információkat továbbítanak az útdíjszedők számára, összhangban az alkalmazandó műszaki előírásokkal.

               (2)   Az EETS-szolgáltatók gondoskodnak arról, hogy az útdíjszedők könnyen és egyértelműen kimutathassák, hogy egy, az általuk felügyelt, fedélzeti berendezés használatát megkövetelő közúthálózaton közlekedő és feltételezhetően EETS-t használó gépjármű valóban fel van-e szerelve hitelesített és megfelelően működő, helyes információkat nyújtó EETS fedélzeti berendezéssel.

               (3)   Az EETS fedélzeti berendezésnek egyrészt olyan ember–gép kommunikációs felületet kell biztosítania, amely jelzi a felhasználónak, hogy a fedélzeti berendezés megfelelően működik, másrészt pedig tartalmaznia kell egy, a változó útdíjparaméterek bevallására és e paraméterek beállításainak kijelzésére szolgáló kommunikációs felületet.

            5. cikk
            Az előírásoknak való megfelelés és használatra való alkalmasság
            Az átjárhatósági rendszerelemek előírásoknak való megfelelőségét és használatra való alkalmasságát e végrehajtási rendelet III. mellékletének megfelelően kell értékelni.

            6. cikk
            Hatályon kívül helyezés
            A 2009/750/EK határozat 2021. október 19-ével hatályát veszti.

            7. cikk
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
            Ezt a rendeletet 2021. október 19-től kell alkalmazni.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2019. november 28-án.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  HL L 91., 2019.3.29., 45. o.

            (2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

            (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/58/EK irányelve (2002. július 12.) az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről (HL L 201., 2002.7.31., 37. o.).

            (4)  A Bizottság 2009/750/EK határozata (2009. október 6.) az európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatás és műszaki elemei meghatározásáról (HL L 268., 2009.10.13., 11. o.).

            I. MELLÉKLET
            AZ EURÓPAI ELEKTRONIKUS ÚTDÍJSZEDÉSI SZOLGÁLTATÁS KAPCSOLÓDÁSI PONTJAI
            Az európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatást (EETS) nyújtó szolgáltatók és útdíjszedők a következő elektronikus kapcsolódási pontokat alkalmazzák:

                        1.

                        Az EETS-szolgáltató fedélzeti berendezései és az útdíjszedő helyhez kötött vagy mobil berendezései között út menti elektronikus rádióinterfészek. A fedélzeti berendezések és az útdíjszedő helyhez kötött és mobil út menti berendezései közötti szabványosított út menti kapcsolódási pontoknak támogatniuk kell legalább:

                                    a)

                                    az alábbi követelményeknek megfelelő, célorientált rövid távolságú adatkommunikáción (DSRC – Dedicated Short-Range Communication) alapuló díjszedési ügyleteket:

                                                i.

                                                az EETS-szolgáltatók fedélzeti berendezéseinek támogatniuk kell az EN 15509:2014 szabványt (1), valamint az ETSI ES 200674-1 V2.4.1 szabvány (2) interoperabilitásra vonatkozó rendelkezéseit;

                                                ii.

                                                az útdíjszedők helyhez kötött és mobil út menti berendezéseinek támogatniuk kell az EN 15509:2014 szabványt. Olaszországban az útdíjszedők helyhez kötött és mobil út menti berendezései ehelyett az ETSI ES 200674-1 V2.4.1 szabvány interoperabilitáshoz kapcsolódó rendelkezéseit is támogathatják;

                                    b)

                                    az EN ISO 12813:2015 szabványnak (3) megfelelő valós idejű megfelelés-ellenőrzési műveletek;

                                    c)

                                    az EN ISO 13141:2015 szabványnak (4) megfelelő lokalizációkiterjesztés (adott esetben).

                              Az EETS fedélzeti berendezéseknek meg kell felelniük a 1. a), 1. b) és 1. c) pontnak. A könnyűgépjárművek felhasználói számára biztosított EETS fedélzeti berendezéseknek meg kell felelniük az (EU) 2019/520 irányelv 3. cikkének (6) bekezdése szerinti, az 1. a) pontban említett rendelkezéseknek.
                        Az útdíjszedők helyhez kötött vagy mobil út menti berendezéseikben saját követelményeiknek megfelelően hajthatják végre az 1.a), 1.b) 1.c) és 2. pontban említett rendelkezések bármelyikét.
                        Amennyiben az útdíjszedő az út menti berendezések és a fedélzeti berendezések közötti kapcsolódási pontok tekintetében egy szabvány új változatát vezeti be, az interfésznek egy korlátozott időtartamra továbbra is támogatnia kell a szabvány korábbi változatát annak érdekében, hogy az elektronikus útdíjszedési rendszer továbbra is kompatibilis legyen az üzemben lévő fedélzeti berendezésekkel. Ez az időtartam – melynek hosszát az útdíjszedőnek az EETS területi nyilatkozatban közzé kell tennie – semmi esetre sem nem lehet rövidebb két évnél.

                        2.

                        Az automatikus rendszámfelismerést (automatic number plate recognition – ANPR), lehetővé tevő, az útdíjszedő helyhez kötött vagy mobil út menti berendezéseiben alkalmazott elektro-optikai képalkotó rendszerek olyan útdíjfizetési rendszerekben, amelyeknél nincs szükség fedélzeti berendezés beszerelésére és használatára.

                        3.

                        Elektronikus kapcsolódási pontok a megfelelő háttérirodai rendszerek között.
                        Az útdíjszedőknek a kapcsolódási pontoknak csak a felelősségük alá tartozó EETS-területen alkalmazott technológiához kapcsolódó funkcióit kell végrehajtaniuk (GNSS, DSRC és/vagy ANPR).

                        3.1.

                        Az alábbi háttérirodai kapcsolódási pontokat az EETS-szolgáltatóknak és az útdíjszedőknek egyaránt végre kell hajtaniuk, az EETS útdíjfizetési területen alkalmazott technológiától függetlenül:

                                    a)

                                    információcsere az útdíjszedők és az EETS-szolgáltatók között a kivételek kezelésére szolgáló folyamatok támogatása érdekében;

                                    b)

                                    az EETS felhasználói listák cseréje az EETS-szolgáltatók és az útdíjszedők között;

                                    c)

                                    biztonsági tanúsítványok cseréje;

                                    d)

                                    az útdíj megállapításával összefüggő adatok cseréje;

                                    e)

                                    a kifizetési kérelmek cseréje az alkalmazott üzleti modell szerint (nem kötelező).

                        3.2.

                        A GNSS technológiát használó EETS-szolgáltatóknak és EETS-területen működő útdíjszedőknek továbbá az alábbi háttérirodai kapcsolódási pontokat is végre kell hajtaniuk:

                                    a)

                                    a globális navigációs műholdrendszeren (GNSS) alapuló útdíjbevallások benyújtása és validálása;

                                    b)

                                    a kifizetési bejelentések cseréje az alkalmazott üzleti modell szerint (nem kötelező);

                                    c)

                                    a számlázási adatok cseréje az alkalmazott üzleti modell szerint (nem kötelező).

                        3.3.

                        A DSRC technológiát használó EETS-szolgáltatóknak és EETS-területen működő útdíjszedőknek továbbá az alábbi háttérirodai kapcsolódási pontokat is végre kell hajtaniuk:

                                    a)

                                    a számlázási adatok cseréje;

                                    b)

                                    célorientált rövid távolságú adatkommunikáción (DSRC – Dedicated Short-Range Communication) alapuló díjszedési ügyletekhez kapcsolódó kifizetési kérelmek (nem kötelező).

                        3.4.

                        Az ANPR technológiát használó EETS-szolgáltatóknak és EETS-területen működő útdíjszedőknek továbbá az alábbi háttérirodai kapcsolódási pontokat is végre kell hajtaniuk:

                                    a)

                                    a számlázási adatok cseréje (nem kötelező);

                                    b)

                                    ANPR-en alapuló díjszedési ügyletekhez kapcsolódó kifizetési kérelmek cseréje (nem kötelező).

                              A DSRC- és a GNSS-alapú rendszerekhez tartozó, az útdíjszedő és az EETS-szolgáltató háttérirodai rendszerei közötti elektronikus kapcsolódási pontoknak legkésőbb e végrehajtási rendelet alkalmazásának időpontjától számított öt éven belül meg kell felelniük a CEN/TS 16986:2016/AC:2017 szabvánnyal helyesbített CEN/TS 16986:2016 szabványnak (5). Amennyiben az útdíjszedő vagy az EETS-szolgáltató egy szabvány új változatát vezeti be, a háttérirodák folyamatos kompatibilitásának biztosítása érdekében egy korlátozott időtartamra, de legalább két évig, továbbra is támogatnia kell a szabvány korábbi változatával kompatibilis adatcserét.

               (1)  Elektronikus díjbeszedés – A DSRC együttműködtethetőségi alkalmazási profilja

               (2)  Intelligens Közlekedési Rendszerek (ITS); Közúti közlekedési és forgalmi telematika (RTTT); célorientált rövid távolságú adatkommunikáció (DSRC); 1. rész: Az ipari, tudományos és orvosi alkalmazások (ISM) részére kiosztott 8,5 GHz-es frekvenciasávban működő nagysebességű adatátviteli berendezések műszaki jellemzői és vizsgálati módszerei.

               (3)  Elektronikus (út)díjszedés. A megfelelőség-ellenőrzés kommunikációja az autonóm/önálló rendszerekben.

               (4)  Elektronikus (út)díjszedés. A lokalizációkiterjesztés kommunikációja az autonóm/önálló rendszerekben.

               (5)  Elektronikus díjbeszedő rendszer – A szolgáltatásnyújtás és díjszedés közötti információcserére szolgáló interoperábilis felhasználói profilok.

            II. MELLÉKLET
            AZ EURÓPAI ELEKTRONIKUS ÚTDÍJSZEDÉSI SZOLGÁLTATÁS TERÜLETI NYILATKOZATÁNAK MINIMÁLIS TARTALMA
            Az európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatás (EETS) területi nyilatkozatának a következő információkat kell tartalmaznia:

                        1.

                        Egy megkülönböztetésmentes eljárási feltételekről szóló szakasz, amely legalább a következőket tartalmazza:

                                    a)

                                    a díjszedési politika (ideértve az engedélyezési paramétereket, az útdíj megállapításával összefüggő adatokat és a feketelistákat);

                                    b)

                                    az eljárások és a szolgáltatási megállapodás (ezen belül az útdíjbevallás adatainak vagy a számlázási adatoknak a közlésére szolgáló formátum, az útdíjbevallások megküldésének ideje és rendszeressége, hiányzó/hibás útdíjak százalékban kifejezett toleranciája, az útdíjbevallás adatainak pontossága, az operatív rendelkezésre állási teljesítmény);

                                    c)

                                    a számlázási politika;

                                    d)

                                    a fizetési politika;

                                    e)

                                    utalás az illetékes békéltető testületre, valamint annak az EETS-szolgáltatók és a fő szolgáltató javadalmazásával kapcsolatos jogvitákra vonatkozó hatásköreire;

                                    f)

                                    a kereskedelmi feltételek.

                        1.1.

                        A kereskedelmi feltételekre vonatkozó szakasznak legalább az EETS-szolgáltatókra alkalmazandó következő elemeket kell tartalmaznia:

                                    a)

                                    minden alkalmazandó fix díj az EETS-nek megfelelő rendszer biztosítása, üzemeltetése és fenntartása kapcsán az útdíjszedőnél felmerült költségek alapján. Az útdíjszedő e költségek alapján nem számíthat fel fix díjat az EETS-szolgáltatóknak, ha az EETS-nek megfelelő rendszer biztosításának, üzemeltetésének és fenntartásának költségeit az úthasználati díj már tartalmazza;

                                    b)

                                    az (EU) 2019/520 irányelv 2. cikkének 20. pontjában említett akkreditációs eljárás költsége alapján, ezen belül az átjárhatósági rendszerelemek előírásoknak való megfelelősége vagy használatra való alkalmassága értékelésének költsége alapján az EETS-szolgáltatók által fizetendő fix díjak;

                                    c)

                                    a bankgaranciára vagy egyéb, azzal egyenértékű pénzügyi eszközre vonatkozó követelmények, amelyek értéke nem haladhatja meg az EETS-szolgáltató által az adott útdíjköteles közúthálózaton fizetett útdíjügyletek havi átlagban vett összegét. Ezt az összeget az EETS-szolgáltató által az előző év során az adott útdíjköteles közúthálózaton fizetett ügyletek összege alapján kell kiszámítani. Az új EETS-szolgáltatók és az új útdíjköteles közúthálózatok esetében az összegnek azon várható átlagos útdíjtranzakciókon kell alapulnia, amelyeket az EETS-szolgáltató az EETS-szolgáltató üzleti tervében az adott útdíjköteles közúthálózat tekintetében feltételezett szerződésszám és szerződésenkénti útdíj alapján a számlázási időszakban az adott útdíjköteles közúthálózaton fizetni fog.

                        1.2.

                        A kereskedelmi feltételeknek tartalmazniuk kell továbbá legalább az útdíjszedő által az EETS-szolgáltatónak fizetett fix és/vagy változó javadalmazás meghatározásához használt tényezők leírását. A javadalmazás a következő elemektől függően változhat:

                                    a)

                                    az EETS-szolgáltató által az útdíjszedő nevében beszedett díjak összege;

                                    b)

                                    az EETS-szolgáltató által rendelkezésre bocsátott, az érintett útdíjszedő EETS-területén használatban lévő aktív fedélzeti berendezések száma;

                                    c)

                                    adott esetben az útdíjfizetési tranzakciók száma, vagy a fedélzeti berendezések és az EETS-szolgáltató háttérirodája közötti mobilkommunikáció költségeinek másként kifejezett összege;

                                    d)

                                    az EETS-szolgáltató által az EETS-felhasználók részére az érintett EETS-terület használatáért kiállított úthasználatidíj-számlák összege;

                                    e)

                                    az útdíjszedő által az EETS-szolgáltatónak kiszervezett egyéb szolgáltatások jellege.

                        1.3.

                        A területi nyilatkozatnak tartalmaznia kell továbbá a fő szolgáltató azon egyedi követelményeinek és kötelezettségeinek a leírását, amelyek eltérnek az EETS-szolgáltatóétól, és amelyek igazolják a fő szolgáltató javadalmazásában az EETS-szolgáltatókkal való összehasonlításban mutatkozó eltéréseket.

                        2.

                        Az EETS-szolgáltató adott EETS-területre vonatkozó akkreditációját alkotó lépések előzetes meghatározása, és az akkreditációs eljárás indikatív időtartama. Ebben a szakaszban meg kell határozni az átjárhatósági rendszerelemek előírásoknak való megfelelőségének és használatra való alkalmasságának értékelésére vonatkozó teljes eljárást. Ezen belül fel kell tüntetni a szükséges bizonyítványok, a laboratóriumi és helyszíni vizsgálatok, valamint azok indikatív költségeinek listáját, valamint az előírásoknak való megfelelést igazoló mérhető kritériumokat vagy paramétereket.
                        A szakasznak hivatkozásokat kell tartalmaznia az elektronikus útdíjszedéssel kapcsolatos valamennyi alkalmazandó nemzetközi vagy európai szabványra, valamint az EETS-területen való alkalmazásuk alóli kivételekre. Továbbá meg kell határoznia minden olyan műszaki követelményt, amely az EETS-területre jellemző, és nem tartozik a nemzetközi vagy európai szabványok hatálya alá.
                        Valamennyi EETS-szolgáltatóra ugyanaz az elfogadási eljárás vonatkozik.

                        3.

                        Az útdíj megállapításával összefüggő adatokra vonatkozó szakasz.

            III. MELLÉKLET
            AZ ÁTJÁRHATÓSÁGI RENDSZERELEMEK ELŐÍRÁSOKNAK VALÓ MEGFELELŐSÉGE ÉS HASZNÁLATRA VALÓ ALKALMASSÁGA
            Az előírásoknak való megfelelés
            Az (EU) 2019/520 irányelv 15. cikkének (4) és (5) bekezdésében említett követelmények, valamint az összes vonatkozó műszaki előírás és szabvány tekintetében az átjárhatósági rendszerelemek (ezen belül a közúti berendezések és a kapcsolódási pontok) megfelelőségét a forgalomba hozatal előtt igazolni kell a 768/2008/EK határozatban (1) előírt modulok alapján az ágazat sajátosságaihoz igazított következő megfelelőségértékelési eljárások valamelyikével:

                        a)

                        az I. szakaszban (A. modul) meghatározott belső gyártásellenőrzés;

                        b)

                        a II. szakaszban (B. modul) meghatározott EU-típusvizsgálat, amelyet a III. szakaszban (C. modul) meghatározott, belső gyártásellenőrzésen alapuló típusmegfelelőség követ.

                  I.   A. modul – Belső gyártásellenőrzés

            A belső gyártásellenőrzés az a megfelelőségértékelési eljárás, amellyel a gyártó eleget tesz az a), b) és c) pontban megállapított kötelezettségeknek, továbbá biztosítja azt, és saját kizárólagos felelőssége mellett nyilatkozik arról, hogy a szóban forgó átjárhatósági rendszerelemek megfelelnek a (EU) 2019/520 irányelv 15. cikkének (4) és (5) bekezdésében említett követelményeknek.

                        a)

                        Műszaki dokumentáció
                        A gyártónak műszaki dokumentációt kell kidolgoznia. A dokumentációnak lehetővé kell tennie annak értékelését, hogy az átjárhatósági rendszerelem megfelel-e a vonatkozó követelményeknek, és tartalmaznia kell a kockázat(ok) megfelelő elemzését és értékelését. A műszaki dokumentációban meg kell határozni az alkalmazandó követelményeket, és – amennyire ez az értékelés szempontjából szükséges – ismertetni kell az átjárhatósági rendszerelem tervét, gyártását és üzemeltetését. A műszaki dokumentációnak értelemszerűen tartalmaznia kell legalább a következőket:

                                    i.

                                    az átjárhatósági rendszerelem általános leírása,

                                    ii.

                                    az alkotóelemek, részegységek, áramkörök stb. tervezési és gyártási rajzai és tervrajzai,

                                    iii.

                                    az említett rajzok és tervrajzok, valamint az átjárhatósági rendszerelem működésének megértéséhez szükséges leírások és magyarázatok,

                                    iv.

                                    hivatkozás az I. mellékletben meghatározott kapcsolódásipont-kategóriára,

                                    v.

                                    a részben vagy egészben alkalmazott szabványok és/vagy egyéb vonatkozó műszaki előírások jegyzéke, valamint az I. szakaszban említett követelmények teljesítése érdekében alkalmazott megoldások leírása,

                                    vi.

                                    az elvégzett tervezési számítások, vizsgálatok stb. eredményei, valamint

                                    vii.

                                    vizsgálati jelentések.

                        b)

                        Gyártás
                        A gyártónak minden szükséges intézkedést meg kell tennie annak érdekében, hogy a gyártási eljárás és ennek figyelemmel kísérése biztosítsa azt, hogy az előállított átjárhatósági rendszerelemek megfelelnek az a) pontban említett műszaki dokumentációnak és a vonatkozó jogalkotási aktus követelményeinek.

                        c)

                        EK-megfelelőségi nyilatkozat
                        A gyártó az átjárhatósági rendszerelem modelljére vonatkozóan írásos EK-megfelelőségi nyilatkozatot készít, és a műszaki dokumentációval együtt a nyomástartó berendezés forgalomba hozatala után 10 évig megőrzi a nemzeti hatóságok számára történő bemutatás céljából. Az EK-megfelelőségi nyilatkozatban meg kell nevezni azt a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet, amelyre vonatkozóan elkészítették.
                        Az EK-megfelelőségi nyilatkozat egy példányát az érintett hatóság kérésére hozzáférhetővé kell tenni.

                        d)

                        A meghatalmazott képviselő
                        A gyártónak a b) pontban meghatározott kötelezettségei a gyártó nevében és felelősségére eljáró meghatalmazott képviselője által is teljesíthetők, amennyiben szerepelnek a meghatalmazásban.

                  II.   B. modul: EU-típusvizsgálat

                        1.

                        Az EU-típusvizsgálat a megfelelőségértékelési eljárás azon része, amely révén a bejelentett szervezet megvizsgálja az átjárhatósági rendszerelem műszaki tervezését, és ellenőrzi és tanúsítja, hogy az átjárhatósági rendszerelem műszaki tervezése megfelel a rá alkalmazandó jogalkotási aktus követelményeinek.

                        2.

                        Az EU-típusvizsgálatot a következő módszerek valamelyikével lehet elvégezni:

                                    —

                                    az átjárhatósági rendszerelem egészének (gyártási típus) a tervezett gyártást jól képviselő mintadarabjának vizsgálata,

                                    —

                                    az átjárhatósági rendszerelem megfelelő műszaki tervezésének értékelése a műszaki dokumentáció és a 3. pontban említett alátámasztó bizonyíték vizsgálata révén, továbbá az átjárhatósági rendszerelem egy vagy több kritikus részének a tervezett gyártást jól képviselő mintadarabjainak vizsgálata (a gyártási típus és a tervezési típus kombinációja),

                                    —

                                    az átjárhatósági rendszerelem megfelelő műszaki tervezésének értékelése a műszaki dokumentáció és a 3. pontban említett alátámasztó bizonyítékok vizsgálata tévén, a mintadarab vizsgálata nélkül (tervezési típus).

                        3.

                        A gyártónak EU-típusvizsgálatra vonatkozó kérelmet kell benyújtania egy általa kiválasztott bejelentett szervezethez.
                        A kérelemnek az alábbiakat kell tartalmaznia:

                                    a)

                                    a gyártó neve és címe, és amennyiben a kérelmet a meghatalmazott képviselő nyújtja be, az ő neve és címe is,

                                    b)

                                    írásos nyilatkozat arról, hogy ugyanazt a kérelmet más bejelentett szervezethez nem nyújtották be,

                                    c)

                                    A műszaki dokumentációnak lehetővé kell tennie annak értékelését, hogy az átjárhatósági rendszerelem megfelel-e a jogalkotási aktus alkalmazandó követelményeinek, és tartalmaznia kell a veszély(ek) megfelelő elemzését és értékelését. A műszaki dokumentációban meg kell határozni az alkalmazandó követelményeket, és – amennyire ez az értékelés szempontjából szükséges – ismertetnie kell az átjárhatósági rendszerelem tervét, gyártását és üzemeltetését. A műszaki dokumentációnak – adott esetben – legalább a következőket kell tartalmaznia:

                                                i.

                                                az átjárhatósági rendszerelem általános leírása,

                                                ii.

                                                az alkotóelemek, részegységek, áramkörök stb. tervezési és gyártási rajzai és tervrajzai,

                                                iii.

                                                az említett rajzok és tervrajzok, valamint az átjárhatósági rendszerelem működésének megértéséhez szükséges leírások és magyarázatok,

                                                iv.

                                                a részben vagy egészben alkalmazott olyan harmonizált szabványok és/vagy egyéb vonatkozó műszaki előírások jegyzéke, amelyekre nézve az Európai Unió Hivatalos Lapjában hivatkozást tettek közzé, és amennyiben ezeket a harmonizált szabványokat nem alkalmazzák, akkor azoknak a megoldásoknak az ismertetése, amelyeket a jogalkotási aktus alapvető követelményeinek teljesítése érdekében alkalmaztak. alkalmazott harmonizált szabványok esetében a műszaki dokumentációban fel kell tüntetni, hogy mely részeket alkalmazták,

                                                v.

                                                az elvégzett tervezési számítások, vizsgálatok stb. eredményei, valamint

                                                vi.

                                                a vizsgálati jelentések.

                                    d)

                                    a tervezett gyártás tekintetében reprezentatív mintadarabok. A bejelentett szervezet további mintákat kérhet, ha ezt a vizsgálati program elvégzéséhez szükségesnek tartja,

                                    e)

                                    a műszaki tervezésnél alkalmazott megoldás megfelelőségét alátámasztó bizonyíték. Ebben az alátámasztó bizonyítékban minden olyan dokumentumot fel kell sorolni, amelyet használtak, különösen, ha a vonatkozó harmonizált szabványokat és/vagy műszaki előírásokat nem alkalmazták teljes mértékben. Szükség esetén az alátámasztó bizonyítéknak tartalmaznia kell a gyártó megfelelő laboratóriumában vagy a gyártó nevében és felelősségére egy másik vizsgálati laboratóriumban elvégzett vizsgálatok eredményeit;

                        4.

                        A bejelentett szervezetnek:
                        Az átjárhatósági rendszerelem tekintetében:

                        4.1.

                        az átjárhatósági rendszerelem megfelelő műszaki tervezésének értékelése céljából meg kell vizsgálnia a műszaki dokumentációt és az alátámasztó bizonyítékot.
                        A mintadarab(ok) tekintetében:

                        4.2.

                        ellenőriznie kell, hogy a mintadarabo(ka)t a műszaki dokumentációnak megfelelően gyártották-e, és azonosítani a vonatkozó harmonizált szabványok és/vagy műszaki előírások alkalmazandó rendelkezéseinek megfelelően tervezett elemeket, továbbá azokat az elemeket, amelyeket e szabványok vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazása nélkül terveztek;

                        4.3.

                        el kell végeznie vagy el kell végeztetnie azokat a megfelelő vizsgálatokat és teszteket, amelyekkel ellenőrizheti, hogy a gyártó, amennyiben úgy döntött, hogy alkalmazza a vonatkozó harmonizált szabványok és/vagy műszaki előírások szerinti megoldásokat, azokat megfelelően alkalmazta-e;

                        4.4.

                        el kell végeznie vagy el kell végeztetnie azokat a megfelelő vizsgálatokat és teszteket, amelyekkel ellenőrzi, hogy amennyiben nem a vonatkozó harmonizált szabványok és/vagy műszaki előírások szerinti megoldásokat alkalmazták, a gyártó által alkalmazott megoldások teljesítik-e a jogalkotási aktus megfelelő alapvető követelményeit;

                        4.5.

                        meg kell állapodnia a gyártóval az ellenőrzések és vizsgálatok elvégzésének helyszínéről.

                        5.

                        A bejelentett szervezetnek vizsgálati jegyzőkönyvet kell készítenie, melyben rögzíti a 4. ponttal összhangban végzett tevékenységeket és azok eredményeit. A bejelentő hatósággal szembeni kötelezettségeinek sérelme nélkül a bejelentett szervezet e jelentés – részleges vagy teljes – tartalmát kizárólag a gyártó hozzájárulásával teszi közzé.

                        6.

                        Amennyiben a típus megfelel az érintett átjárhatósági rendszerelemre alkalmazandó jogalkotási aktus követelményeinek, a bejelentett szervezet EU-típusvizsgálati tanúsítványt állít ki a gyártónak. A tanúsítványnak tartalmaznia kell a gyártó nevét és címét, a vizsgálat eredményeit, érvényességének (esetleges) feltételeit és a jóváhagyott típus azonosításához szükséges adatokat. A tanúsítványnak egy vagy több melléklete is lehet.
                        A tanúsítványnak és mellékleteinek minden olyan vonatkozó információt tartalmazniuk kell, amelyek alapján értékelni lehet, hogy a gyártott átjárhatósági rendszerelem megfelel-e a vizsgált típusnak, továbbá amelyek lehetővé teszik az üzemelés közbeni ellenőrzést.
                        Amennyiben a típus nem felel meg a jogalkotási aktus alkalmazandó követelményeinek, a bejelentett szervezet visszautasítja az EU-típusvizsgálati tanúsítvány kiállítását, és a visszautasítás részletes indoklása mellett tájékoztatja erről a kérelmezőt.

                        7.

                        A bejelentett szervezet a tudomány általánosan elismert jelenlegi állásának valamennyi olyan változásáról tájékozódik, amely azt jelzi, hogy a jóváhagyott típus a továbbiakban nem felelhet meg a jogalkotási aktus alkalmazandó követelményeinek, és meghatározza, hogy ezek a változások igényelnek-e további vizsgálatot. Ha igen, a bejelentett szervezetnek tájékoztatnia kell erről a gyártót.
                        A gyártó értesíti az EU-típusvizsgálati tanúsítvánnyal kapcsolatos műszaki dokumentációt őrző bejelentett szervezetet a jóváhagyott típus minden olyan módosításáról, amely befolyásolhatja az átjárhatósági rendszerelemnek a jogalkotási aktus alapvető követelményeinek való megfelelését vagy a tanúsítvány érvényességének feltételeit. Az ilyen módosítások az eredeti EU-típusvizsgálati tanúsítvány kiegészítésének formájában további jóváhagyást igényelnek.

                        8.

                        Mindegyik bejelentett szervezet tájékoztatja bejelentő hatóságait az általa kibocsátott vagy visszavont EU-típusvizsgálati tanúsítványokról és/vagy ezek kiegészítéseiről, továbbá – rendszeres időközönként vagy kérésre – bejelentő hatóságai rendelkezésére bocsátja a visszautasított, felfüggesztett vagy más módon korlátozott tanúsítványok és/vagy kiegészítések jegyzékét.
                        Minden bejelentett szervezet tájékoztatja a többi bejelentett szervezetet az általa elutasított, visszavont, felfüggesztett vagy más módon korlátozott EU-típusvizsgálati tanúsítványokról és/vagy ezek kiegészítéseiről, továbbá – kérés esetén – az általa kiadott tanúsítványokról és/vagy kiegészítésekről.
                        Az EU-típusvizsgálati tanúsítványok és/vagy kiegészítéseik egy példánya kérésre a Bizottság, a tagállamok és a többi bejelentett szervezet rendelkezésére bocsátható. Kérésre a Bizottság és a tagállamok megkaphatják a műszaki dokumentáció és a bejelentett szervezet által végzett vizsgálatok eredményeinek egy példányát. A bejelentett szervezet a tanúsítvány érvényességének végéig köteles megőrizni az EU-típusvizsgálati tanúsítvány, illetve annak mellékletei és kiegészítései másolatát, valamint a gyártó által benyújtott dokumentációt tartalmazó műszaki dokumentációt.

                        9.

                        A gyártó az EU-típusvizsgálati tanúsítvány, a tanúsítvány mellékleteinek és kiegészítéseinek egy példányát a nemzeti hatóság számára elérhetővé teszi a műszaki dokumentációval együtt az átjárhatósági rendszerelem forgalomba hozatala után tíz évig.

                        10.

                        A gyártó meghatalmazott képviselője is benyújthatja a 3. pontban említett kérelmet, és teljesítheti a 7. és a 9. pontban meghatározott kötelezettségeket, amennyiben ez szerepel a megbízásában.

                  III.   C. modul – Belső gyártásellenőrzésen alapuló típusmegfelelőség

                        1.

                        A belső gyártásellenőrzésen alapuló típusmegfelelőség a megfelelőségértékelési eljárás azon része, amellyel a gyártó eleget tesz a 2. és a 3. pontban megállapított kötelezettségeknek, továbbá biztosítja azt, és nyilatkozik arról, hogy az érintett átjárhatósági rendszerelemek megfelelnek az EU-típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak, és eleget tesznek a vonatkozó jogalkotási aktus követelményeinek.

                        2.

                        Gyártás
                        A gyártónak minden szükséges intézkedést meg kell tennie annak érdekében, hogy a gyártási eljárás és ennek figyelemmel kísérése biztosítsa, hogy az előállított átjárhatósági rendszerelemek megfeleljenek az EK-típusvizsgálati tanúsítványban leírt jóváhagyott típusnak, továbbá a vonatkozó jogalkotási aktus megfelelő követelményeinek.

                        3.

                        Megfelelőségi jelölés és megfelelőségi nyilatkozat

                                    3.1.

                                    A gyártó a jogalkotási aktusban előírtak szerint minden olyan átjárhatósági rendszerelemen elhelyezi a szükséges megfelelőségi jelölést, amely megfelel az EK-típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak, és amely eleget tesz a jogalkotási aktus alkalmazandó követelményeinek.

                                    3.2.

                                    A gyártó az átjárhatósági rendszerelem modelljeire vonatkozóan írásos megfelelőségi nyilatkozatot készít, és azt az átjárhatósági rendszerelem forgalomba hozatala után tíz évig megőrzi a nemzeti hatóság számára történő bemutatás céljából. A megfelelőségi nyilatkozatban meg kell nevezni az átjárhatósági rendszerelem azon modelljét, amelyre vonatkozóan elkészítették.
                                    A megfelelőségi nyilatkozat egy másolatát az érintett hatóság kérésére hozzáférhetővé kell tenni.

                        4.

                        A meghatalmazott képviselő
                        A gyártónak a 3. pontban meghatározott kötelezettségei a gyártó nevében és felelősségére eljáró meghatalmazott képviselője által is teljesíthetők, amennyiben szerepelnek a meghatalmazásban.

                  IV.   Vizsgálati előírások

            Az e végrehajtási rendelet I. mellékletének 1. pontjában és az (EU) 2019/520 irányelv 5. cikkének (4) bekezdésében említett követelményeknek való megfelelés értékelése a következő vizsgálati előírások alkalmazásával végezhető el:

                        —

                        e végrehajtási rendelet I. mellékletének 1. a) pontja a DSRC díjszámítási ügyletekre vonatkozóan: EN 15876-1:2016 (2), ETSI TS 102 708-1-1:2010 (3), ETSI TS 102 708-1-2:2010 (4), ETSI TS 102 708-2-1:2013 (5) és ETSI TS 102 708-2-2:2018 (6);

                        —

                        e végrehajtási rendelet I. mellékletének 1. b) pontja a valós idejű megfelelés-ellenőrzési ügyletekre vonatkozóan: EN ISO 13143-1:2016 (7);

                        —

                        e végrehajtási rendelet I. mellékletének 1. c) pontja a lokalizációkiterjesztésre vonatkozóan: EN ISO 13140-1:2016 (8).

                  V.   Használatra való alkalmasság (a szolgáltatás átjárhatósága)

            Az átjárhatósági rendszerelemek használatra való alkalmasságát annak az útdíjszedőnek az EETS útdíjszedési rendszerébe (ezen belül a tesztelési környezetbe) reprezentatív jelleggel integrált, a szolgáltatásban részt vevő rendszerelemek működtetésével vagy használatával értékelik, amelynek területén a fedélzeti berendezés a meghatározott műveleti idő során közlekedik. A használatra való alkalmasság értékelésének részét képezhetik az EETS területi nyilatkozatban előre meghatározott vizsgálatok, illetve valódi felhasználók részvételével végzett kísérletek. Az útdíjszedőnek vagy meghatalmazott képviselőjének, valamint az EETS-szolgáltatónak, a gyártónak vagy meghatalmazott képviselőjének, valamint azon bejelentett szervezetnek, amelyhez az EETS-szolgáltató kérelmet nyújtott be, teljesíteni kell a II. melléklet szerint az EETS területi nyilatkozatban meghatározott mérhető kritériumokon vagy paramétereken alapuló, a használatra való alkalmasság megállapítására irányuló vizsgálat valamennyi lépését.
            Ahhoz, hogy egy ilyen értékelést a rendszerelemek üzemelés közbeni interoperabilitásának igazolására szolgáló, már meglévő tapasztalatok alapján lehessen elvégezni, a gyártónak, az EETS-szolgáltatónak vagy a meghatalmazott képviselőnek vagy közvetlenül együtt kell működnie az útdíjszedővel (útdíjszedőkkel), vagy – az a) és b) pontban meghatározott követelményekre is figyelemmel – egy bejelentett szervezethez kell kérelmet benyújtania. Az érintett útdíjszedő kérheti, hogy a vizsgálatokat és/vagy a kísérleteket az általa rendelkezésre bocsátott infrastruktúra segítségével végezzék el, függetlenül attól, hogy az EETS-szolgáltató a közvetlenül az útdíjszedővel való együttműködés vagy a bejelentett szervezethez történő kérelembenyújtás mellett dönt.

                        a)

                        Ha az EETS-szolgáltató közvetlenül együttműködik azokkal az útdíjszedőkkel, amelyek területén a fedélzeti berendezések működni fognak:
                        a gyártónak, az EETS-szolgáltatónak vagy a felhatalmazott képviselőnek:

                                    1.

                                    az útdíjszedő(k) kérésének megfelelően az átjárhatósági rendszerelem(ek) egy vagy több reprezentatív mintadarabját vizsgálatnak kell alávetnie vagy üzembe kell helyeznie;

                                    2.

                                    az útdíjszedő(k) által közösen megállapított és felügyelt eljárással meg kell figyelnie az átjárhatósági rendszerelemek üzemelés közbeni működését;

                                    3.

                                    bizonyítania kell az útdíjszedő(k) számára, hogy az átjárhatósági rendszerelemek megfelelnek az útdíjszedő(k) átjárhatósági követelményeinek;

                                    4.

                                    nyilatkozatot kell készítenie a használatra való alkalmasságról, amelynek feltétele az útdíjszedő(k) által kibocsátott, a használatra való alkalmasságot tanúsító igazolás. A használatra való alkalmasságra vonatkozó nyilatkozat magában foglalja az EETS átjárhatósági rendszerelemeknek az útdíjszedő(k) EETS-környezetében történő használatra való alkalmasságának ugyanezen útdíjszedő(k) általi értékelését.

                              Az útdíjszedőnek:

                                    1.

                                    világosan meg kell határoznia az üzemi tapasztalatok alapján történő hitelesítés programját;

                                    2.

                                    jóvá kell hagynia a területén való üzemelés közbeni működésre vonatkozó felügyeleti eljárást, és konkrét ellenőrzéseket kell végeznie;

                                    3.

                                    értékelnie kell a rendszerével való, üzemelés közbeni átjárhatóságot;

                                    4.

                                    az átjárhatósági rendszerelemek sikeres működésének esetében igazolnia kell a területén történő használatra való alkalmasságot;

                        b)

                        Amennyiben az EETS-szolgáltató egy bejelentett szervezethez fordul, a gyártónak, az EETS-szolgáltatónak vagy a meghatalmazott képviselőnek:

                                    1.

                                    az útdíjszedő(k) kérésének és előírásainak megfelelően az átjárhatósági rendszerelem(ek) egy vagy több reprezentatív mintadarabját vizsgálatnak kell alávetnie vagy üzembe kell helyeznie;

                                    2.

                                    a bejelentett szervezet által jóváhagyott és felügyelt eljárással meg kell figyelnie az átjárhatósági rendszerelemek szolgáltatás közbeni működését;

                                    3.

                                    bizonyítékot kell szolgáltatnia a bejelentett szervezetek számára arra vonatkozóan, hogy az átjárhatósági rendszerelemek megfelelnek az útdíjszedő(k) összes átjárhatósági követelményének, ideértve az üzemi tapasztalatok eredményeit is;

                                    4.

                                    EK-nyilatkozatot kell készítenie a használatra való alkalmasságról, amelynek feltétele a kijelölt szerv által kibocsátott, a használatra való alkalmasságot tanúsító igazolás. A használatra való alkalmasságról szóló EK-nyilatkozat magában foglalja az EETS átjárhatósági rendszerelemeknek a kiválasztott útdíjszedő(k) EETS-környezetében és – különösen akkor, ha kapcsolódási pontok is érintettek – főként a funkcionális természetű és ellenőrizendő műszaki követelményekkel összefüggésben vizsgált használatra való alkalmasságának a kijelölt szerv általi értékelését/bírálatát,

                              A bejelentett szervezetnek:

                                    1.

                                    figyelembe kell vennie az előírásoknak, valamint az útdíjszedő(k) EETS területi nyilatkozatában meghatározott követelményeknek való megfelelőséget igazoló EK-megfelelőségi nyilatkozatot.

                                    2.

                                    meg kell szerveznie a megfelelő útdíjszedővel (útdíjszedőkkel) való együttműködést;

                                    3.

                                    ellenőriznie kell a műszaki dokumentációt és az üzemi tapasztalatok alapján történő hitelesítés programját;

                                    4.

                                    jóvá kell hagynia az üzemelés közbeni viselkedésre vonatkozó felügyeleti eljárást, és konkrét ellenőrzést kell végeznie;

                                    5.

                                    értékelnie kell az útdíjszedő(k) rendszereivel és műveleti folyamataival való, üzemelés közbeni átjárhatóságot;

                                    6.

                                    az átjárhatósági rendszerelemek megfelelő működése esetén a használatra való alkalmasságot tanúsító igazolást kell kibocsátania;

                                    7.

                                    magyarázó jelentést kell kiadnia abban az esetben, ha a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem(ek) működése nem megfelelő. E jelentésben számba kell venni azon problémákat is, amelyek egy adott útdíjszedő rendszereinek és folyamatainak a vonatkozó szabványoknak és műszaki előírásoknak való meg nem felelése esetén jelentkezhetnek. A jelentésben adott esetben a problémák orvoslására szolgáló ajánlásokat kell feltüntetni.

                  VI.   Az előírásoknak való megfelelőségre és a használatra való alkalmasságra vonatkozó nyilatkozatok tartalma és formátuma

                        1.

                        Az EK-megfelelőségi nyilatkozat tartalma
                        Az EK-megfelelőségi nyilatkozatnak igazolnia kell, hogy az (EU) 2019/520 irányelv 15. cikkének (4), (5) és (6) bekezdésében meghatározott követelmények teljesültek.
                        Az EK-megfelelőségi nyilatkozat felépítésének meg kell felelnie az e szakasz 2. pontjában meghatározott mintának. A nyilatkozatnak tartalmaznia kell az e mellékletben meghatározott vonatkozó modulokban előírt elemeket, és a nyilatkozatot folyamatosan frissíteni kell. A nyilatkozatot le kell fordítani az azon tagállam által előírt nyelvre vagy nyelvekre, amelynek piacán a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet forgalomba hozzák vagy forgalmazzák.
                        Az EK-megfelelőségi nyilatkozat elkészítésével a gyártó vállalja a felelősséget az átjárhatósági rendszerelem megfelelőségéért.

                        2.

                        Minta az EK-megfelelőségi nyilatkozathoz

                                    1.

                                    … sz. (az átjárhatósági rendszerelem egyedi azonosítása):

                                    2.

                                    A gyártó vagy meghatalmazott képviselőjének neve és címe:

                                    3.

                                    Ez a megfelelőségi nyilatkozat a gyártó (vagy telepítő) kizárólagos felelőssége mellett került kiállításra:

                                    4.

                                    A nyilatkozat tárgya (az átjárhatósági rendszerelem nyomonkövethetőséget lehetővé tevő azonosítása. Adott esetben fényképet is tartalmazhat):

                                    5.

                                    A fent ismertetett nyilatkozat tárgya megfelel a vonatkozó uniós harmonizációs jogszabályoknak: …

                                    6.

                                    Az alkalmazott harmonizált szabványokra vagy az azokra az előírásokra való hivatkozás, amelyekkel kapcsolatban megfelelőségi nyilatkozatot tettek:

                                    7.

                                    Adott esetben a (név, szám) … bejelentett szervezet elvégezte a … (a beavatkozás ismertetése) … és a következő tanúsítványt adta ki: …

                                    8.

                                    További információk:

                  A nyilatkozat a következő gyártó nevében és megbízásából kerül aláírásra: …
            (a kiállítás helye és dátuma):
            (név, beosztás) (aláírás):
            Az EK alkalmazhatósági nyilatkozatot és az azt kísérő dokumentumokat dátummal és aláírással kell ellátni.
            A nyilatkozatokat az útmutatásokkal megegyező nyelven kell kitölteni, és a következőket kell tartalmazniuk:

                        a)

                        a vonatkozó jogszabályokra történő hivatkozások;

                        b)

                        a gyártó, az EETS-szolgáltató vagy az Unió területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének neve és címe (a meghatalmazott képviselő kereskedelmi neve és teljes címe, illetve a gyártó kereskedelmi neve),

                        c)

                        az átjárhatósági rendszerelem(ek) leírása (gyártmány, típus, változat stb.);

                        d)

                        a specifikációnak való megfelelőség vagy használatra való alkalmasság igazolása érdekében folytatott eljárás bemutatása;

                        e)

                        minden, az átjárhatósági rendszerelemek által teljesített követelmény és különösen azok használati feltételei;

                        f)

                        adott esetben az előírásoknak való megfelelés vagy a használatra való alkalmasság igazolása céljából folytatott eljárásban részt vevő útdíjszedő(k)/kijelölt szerv(ek) neve és címe;

                        g)

                        adott esetben a műszaki előírásokra való hivatkozás;

                        h)

                        a gyártó vagy a gyártó Unión belül székhellyel rendelkező felhatalmazott képviselője részéről kötelezettségvállalásra jogosult aláíró fél azonosítása.

               (1)  Az Európai Parlament és a Tanács 768/2008/EK határozata (2008. július 9.) a termékek forgalomba hozatalának közös keretrendszeréről, valamint a 93/465/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg).

               (2)  Elektronikus (út)díjszedés. A fedélzeti és az út menti egység EN 15509-nek való megfelelőségének értékelése.

               (3)  Intelligens Közlekedési Rendszerek (ITS); RTTT; Az 5,8 GHz-es frekvenciasávban működő nagy adatsebességű adatátviteli berendezések műszaki jellemzői és vizsgálati módszerei 1. rész: Adatkapcsolati réteg; 1. alrész: Protokollbevezetési megfelelési nyilatkozat (PICS) pro forma előírás

               (4)  Intelligens Közlekedési Rendszerek (ITS); RTTT; Az 5,8 GHz-es frekvenciasávban működő nagy adatsebességű adatátviteli berendezések műszaki jellemzői és vizsgálati módszerei 1. rész: Adatkapcsolati réteg; 2. alrész: Vizsgálati sorozatszerkezet és vizsgálati célok

               (5)  Intelligens Közlekedési Rendszerek (ITS); RTTT; Az 5,8 GHz-es frekvenciasávban működő nagy adatsebességű adatátviteli berendezések műszaki jellemzői és vizsgálati módszerei 2. rész: Alkalmazási réteg 1. alrész: Protokollbevezetési megfelelési nyilatkozat (PICS) pro forma előírás

               (6)  Intelligens Közlekedési Rendszerek (ITS); RTTT; Az 5,8 GHz-es frekvenciasávban működő nagy adatsebességű adatátviteli berendezések műszaki jellemzői és vizsgálati módszerei 2. rész: Alkalmazási réteg 2. alrész: Vizsgálati sorozatszerkezet és vizsgálati célok

               (7)  Elektronikus (út)díjszedés. A fedélzeti és az út menti egység ISO 12813-nak való megfelelőségének értékelése. 1. rész Vizsgálati sorozatszerkezet és vizsgálati célok

               (8)  Elektronikus (út)díjszedés. A fedélzeti és az út menti egység ISO 13141-nak való megfelelőségének értékelése. 1. rész Vizsgálati sorozatszerkezet és vizsgálati célok


title: A Bizottság (EU) 2020/501 végrehajtási rendelete (2020. április 6.) a 809/2014/EU végrehajtási rendelettől a 2020. évben az egységes kérelem, a támogatási kérelmek és a kifizetési kérelmek benyújtásának határnapja, az egységes kérelem vagy a kifizetési kérelem módosításairól történő értesítés határnapja, valamint az alaptámogatási rendszeren belüli támogatási jogosultságok kiosztása vagy értékének növelése iránti kérelmek benyújtásának határnapja tekintetében való eltérésről

text:
                  7.4.2020

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 109/8

         A BIZOTTSÁG (EU) 2020/501 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2020. április 6.)
         a 809/2014/EU végrehajtási rendelettől a 2020. évben az egységes kérelem, a támogatási kérelmek és a kifizetési kérelmek benyújtásának határnapja, az egységes kérelem vagy a kifizetési kérelem módosításairól történő értesítés határnapja, valamint az alaptámogatási rendszeren belüli támogatási jogosultságok kiosztása vagy értékének növelése iránti kérelmek benyújtásának határnapja tekintetében való eltérésről
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 78. cikke első bekezdésének b) pontjára,
         mivel:

                     (1)

                     A 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) rendelkezik az egységes kérelem, a támogatási kérelmek és a kifizetési kérelmek benyújtásának határnapjáról, az egységes kérelem vagy a kifizetési kérelem módosításairól való értesítés határnapjáról, valamint – az alaptámogatási rendszer keretében – a támogatási jogosultságok kiosztása vagy értékének növelése iránti kérelmek benyújtásának határnapjáról.

                     (2)

                     A COVID-19 által okozott világjárvány következtében kialakult jelenlegi helyzet, valamint a tagállamokban bevezetett jelentős mozgáskorlátozási intézkedések miatt minden tagállamnak kivételes igazgatási nehézségekkel kell szembenéznie.

                     (3)

                     Az így kialakult helyzet megnehezíti a kedvezményezettek számára azt, hogy a 809/2014/EU végrehajtási rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 22. cikkének (1) bekezdésében megjelölt határidőkig benyújtsák az egységes kérelmet, a támogatási kérelmeket vagy a kifizetési kérelmeket, illetőleg – az alaptámogatási rendszer keretében – a támogatási jogosultságok kiosztása vagy értékének növelése iránti kérelmeket.

                     (4)

                     E helyzetre való tekintettel helyénvaló biztosítani a 809/2014/EU végrehajtási rendelet 13. cikkének (1) bekezdésétől, illetve 22. cikkének (1) bekezdésétől való eltérés lehetőségét annak érdekében, hogy a tagállamok a 2020. évre vonatkozóan az egységes kérelem, a támogatási kérelmek vagy a kifizetési kérelmek, illetve – az alaptámogatási rendszer keretében – a támogatási jogosultságok kiosztása vagy értékének növelése iránti kérelmek benyújtására az említett cikkekben megjelöltnél későbbi határnapokat határozhassanak meg. Tekintettel arra, hogy a 809/2014/EU végrehajtási rendelet 11. cikkének (4) bekezdésében, valamint 15. cikkének (2) és (2a) bekezdésében előírt határidők és időszakok összefüggnek az ugyanazon rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében előírt határnappal, hasonló módon biztosítani kell az eltérés lehetőségét az egységes kérelem és a kifizetési kérelem előzetes ellenőrzéseinek eredményeire és az ilyen kérelmek módosítására vonatkozó értesítések esetében is.

                     (5)

                     mivel a szóban forgó eltérések a 2020. évre vonatkozó egységes kérelemre, támogatási kérelmekre és kifizetési kérelmekre és az ugyanezen évre vonatkozó egységes kérelem vagy kifizetési kérelmek módosításaira, illetve támogatási jogosultságok kiosztása iránti kérelmekre alkalmazandóak, helyénvaló e rendeletet a 2020. évre vonatkozó kérelmekre alkalmazni.

                     (6)

                     Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a közvetlen kifizetésekkel foglalkozó bizottság és a Vidékfejlesztési Bizottság véleményével,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk
            A 809/2014/EU végrehajtási rendelet 13. cikke (1) bekezdésének első albekezdésétől eltérve a 2020. évben az egységes kérelem, a támogatási kérelmek és a kifizetési kérelmek benyújtása tekintetében a tagállamok által megszabható legkésőbbi határnap június 15. Észtország, Lettország, Litvánia, Finnország és Svédország esetében azonban a megszabható legkésőbbi határnap július 15.

            2. cikk
            A 809/2014/EU végrehajtási rendelet 15. cikke (2) bekezdésének első albekezdésétől eltérve a tagállamoknak lehetőségük van úgy határozni, hogy a 2020. évben az egységes kérelemben vagy a kifizetési kérelmekben a 809/2014/EU végrehajtási rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével összhangban eszközölt módosításokról június 30-ig kell értesíteni az illetékes hatóságot. Észtország, Lettország, Litvánia, Finnország és Svédország azonban határozhat úgy, hogy a szóban forgó módosításokról július 30-ig kell értesítést küldeni.

            3. cikk
            Az 1. és a 2. cikk szerinti eltérések az érintett tagállamokban a 809/2014/EU végrehajtási rendelet 11. cikkének (4) bekezdésében és 15. cikkének (2a) bekezdésében az egységes kérelem, a támogatási kérelem vagy a kifizetési kérelem benyújtásának határnapjához viszonyítva meghatározott 26 naptári nap, valamint a módosításokra vonatkozó értesítések határnapjához viszonyítva meghatározott 9 naptári nap számítására is vonatkozik.

            4. cikk
            A 809/2014/EU végrehajtási rendelet 22. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a 2020. évben az alaptámogatási rendszer keretében a támogatási jogosultságok kiosztása, illetve értékének növelése iránti kérelmek benyújtása tekintetében a tagállamok által megszabható legkésőbbi határnap június 15. Észtország, Lettország, Litvánia, Finnország és Svédország esetében azonban a megszabható legkésőbbi határnap július 15.

            5. cikk
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
            Rendelkezéseit a 2020. évre vonatkozó kérelmek esetében kell alkalmazni.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2020. április 6-án.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  HL L 347., 2013.12.20., 549. o.

            (2)  A Bizottság 809/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. július 17.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak az integrált igazgatási és kontrollrendszer, a vidékfejlesztési intézkedések és a kölcsönös megfeleltetés tekintetében történő megállapításáról (HL L 227., 2014.7.31., 69. o.).


title: A Bizottság (EU) 2020/500 végrehajtási rendelete (2020. április 6.) a részben zsírtalanított aztékzsályamagpor (Salvia hispanica-por) (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti, új élelmiszerként történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről és az (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
                  7.4.2020

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 109/2

         A BIZOTTSÁG (EU) 2020/500 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2020. április 6.)
         a részben zsírtalanított aztékzsályamagpor (Salvia hispanica-por) (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti, új élelmiszerként történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről és az (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról
         (EGT-vonatkozású szöveg)
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel az új élelmiszerekről, az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1852/2001/EK bizottsági rendelet (1) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. november 25-i (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 12. cikkére,
         mivel:

                     (1)

                     Az (EU) 2015/2283 rendelet értelmében csak engedélyezett és az uniós jegyzékbe felvett új élelmiszerek hozhatók forgalomba az Unióban.

                     (2)

                     A Bizottság az (EU) 2015/2283 rendelet 8. cikke alapján elfogadta az engedélyezett új élelmiszerek uniós jegyzékét megállapító (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendeletet (2).

                     (3)

                     Az (EU) 2015/2283 rendelet 12. cikke értelmében a Bizottságnak elő kell terjesztenie az új élelmiszer Unión belül történő forgalomba hozatalának engedélyezésére és az uniós jegyzék naprakésszé tételére vonatkozó végrehajtási jogi aktus tervezetét.

                     (4)

                     2018. április 18-án az Access Business Group International LLC vállalat (a továbbiakban: kérelmező) kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a részben zsírtalanított aztékzsályamagpornak (Salvia hispanica-pornak) az (EU) 2015/2283 rendelet 10. cikkének (1) bekezdése szerint az uniós piacon új élelmiszerként történő forgalomba hozatalára vonatkozóan. A kérelmező az aztékzsályamagpornak (Salvia hispanica-pornak) az általános népességnek szánt számos élelmiszer-kategóriában történő felhasználását kérte az alábbiak szerint: ízesítés nélküli, savanyú tejtermékek, ideértve a természetes, ízesítés nélküli írót (kivéve a sterilizált írót), savanyítás utáni hőkezelés nélkül; ízesítés nélküli, savanyú tejtermékek, savanyítás utáni hőkezeléssel; ízesített, savanyútej-alapú termékek, beleértve a hőkezelt termékeket is; édesipari termékek; gyümölcs- és zöldséglevek; gyümölcs- és zöldségnektárok és hasonló termékek; ízesített italok; a 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) meghatározott étrend-kiegészítők, kivéve a csecsemőknek és kisgyermekeknek készült étrend-kiegészítőket; tészta.

                     (5)

                     2018. július 16-án a kérelmező kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz egy másik részlegesen zsírtalanított aztékzsályamagpornak (Salvia hispanica-pornak) az (EU) 2015/2283 rendelet 10. cikkének (1) bekezdése szerint az uniós piacon új élelmiszerként történő forgalomba hozatalára vonatkozóan. A kérelmező az aztékzsályamagpornak (Salvia hispanica-pornak) az általános népességnek szánt számos élelmiszer-kategóriában történő felhasználását kérte az alábbiak szerint: édesipari termékek; gyümölcs- és zöldséglevek; gyümölcs- és zöldségnektárok és hasonló termékek; ízesített italok; a 2002/46/EK irányelvben meghatározott étrend-kiegészítők, kivéve a csecsemőknek és kisgyermekeknek készült étrend-kiegészítőket; tészta.

                     (6)

                     A Bizottsághoz benyújtott két kérelem két különböző, részben zsírtalanított aztékzsályamagpor (Salvia hispanica-por) új élelmiszerként történő felhasználásának engedélyezésére vonatkozik. Mindkét típusú aztékzsályamagpor (Salvia hispanica-por) részben zsírtalanított, és az aztékzsálya (Salvia hispanica) egészben lévő magjainak préselésével és őrlésével készül. A két por közti legfőbb különbség a részecskeméretben mutatkozik meg, és abban, hogy milyen arányban tartalmaznak egyes makroelemeket. A magas fehérjetartalmú por részecskemérete 130 μm alatt van, fehérjetartalma pedig legalább 40 %, míg a magas rosttartalmú por részecskemérete 400 μm alatt van, élelmirost-tartalma pedig legalább 50 %. A két por javasolt felhasználása szintén hasonló.

                     (7)

                     Az (EU) 2015/2283 rendelet 10. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Bizottság 2018. június 22-én és 2018. október 22-én konzultált az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósággal (a továbbiakban: Hatóság), és felkérte, hogy az aztékzsályamagporok (Salvia hispanica-porok) új élelmiszerként való értékelésének elvégzésével nyújtson tudományos szakvéleményt. Figyelembe véve a részben zsírtalanított aztékzsályamagporok (Salvia hispanica-porok) közti hasonlóságokat, a Hatóság összevonta azok biztonsági értékelését.

                     (8)

                     2019. május 15-én a Hatóság elfogadta az aztékzsályamagporok (Salvia hispanica L.-porok) mint az (EU) 2015/2283 rendelet szerinti új élelmiszer biztonságosságáról szóló tudományos szakvéleményt („Safety of chia seeds[Salvia hispanica L.] powders, as novel foods, pursuant to Regulation (EU) 2015/2283”) (4). Ez a szakvélemény megfelel az (EU) 2015/2283 rendelet 11. cikkében meghatározott követelményeknek.

                     (9)

                     Az említett véleményben a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy az aztékzsályamagporok (Salvia hispanica-porok) felhasználása az értékelt felhasználási feltételek mellett biztonságos. Így a Hatóság szakvéleménye alapján kellő megalapozottsággal állítható, hogy a részben zsírtalanított aztékzsályamagporok (Salvia hispanica-porok) bizonyos értékelt felhasználások és felhasználási szintek mellett, ízesítetlen, erjesztett, erjesztés után nem hőkezelt tejtermékekben, beleértve a természetes, ízesítetlen írót is (kivéve a sterilizált írót); ízesítés nélküli, savanyú, savanyítás után hőkezelt tejtermékekben; ízesített, savanyútej-alapú termékekben, beleértve a hőkezelt termékeket is; édesipari termékekben; gyümölcs- és zöldséglevekben; gyümölcs- és zöldségnektárokban és hasonló termékekben; ízesített italokban; a 2002/46/EK irányelvben meghatározott étrend-kiegészítőkben, kivéve a csecsemőknek és kisgyermekeknek készült étrend-kiegészítőket, történő felhasználása megfelel az (EU) 2015/2283 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének.

                     (10)

                     Tudományos szakvéleményében („Safety of chia seeds (Salvia hispanica L.) as a novel food for extended uses, pursuant to Regulation (EU) 2015/2283” (5)) a Hatóság figyelembe vett egy olyan tanulmányt, amely rámutatott arra, hogy akrilamid képződhet az aztékzsályamag (Salvia hispanica) olyan élelmiszerekben való felhasználása esetén, amelyek előállítása, feldolgozása vagy elkészítése 120 °C-on vagy annál magasabb hőmérsékleten történő hőkezelést igényel. A Hatóság megállapította, hogy ez a tanulmány az aztékzsályamagporok (Salvia hispanica-porok) értékelésére is alkalmazható, mivel azok az uniós jegyzékben már szereplő aztékzsályamagoktól (Salvia hispanica) csak a zsírtalanításban különböznek, amely kezelés semleges az akrilamid képződése szempontjából.

                     (11)

                     A Hatóság megjegyezte, hogy a „tészta” élelmiszer 120 °C feletti hőmérsékleten hőkezelésnek vethető alá, és potenciálisan az akrilamid releváns forrása lehet, míg más javasolt élelmiszer-kategóriák nem vetnek fel biztonsági aggályokat az akrilamidképződéssel kapcsolatban.

                     (12)

                     Az aztékzsályamagporokról (Salvia hispanica L.-porokról) szóló véleményében a Hatóság úgy ítélte meg, hogy a kérelmezőtől és/vagy a nyilvánosan hozzáférhető forrásból további információkra van szükség az akrilamid képződésének lehetőségével kapcsolatban abban az esetben, ha az aztékzsályamagport (Salvia hispanica-port) tartalmazó élelmiszereket 120 °C-os vagy annál magasabb hőmérsékleten történő hőkezelésnek vetik alá. Az (EU) 2015/2283 rendelet 11. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Hatóság további információkat kért az érintett kérelmezőtől a technológiai szennyező anyagoknak az élelmiszer feldolgozása és előállítása során (a gyártó szintjén) és/vagy a hozzáadott aztékzsályamagport (Salvia hispanica-port) tartalmazó élelmiszerek főzése (a fogyasztó szintjén történő hőkezelés) során való lehetséges képződésével kapcsolatban. A kiegészítő információk benyújtására meghatározott időszak 2019. május 13-án járt le. Bár a kérelmező a megadott határidőig kiegészítő információkkal szolgált, a Hatóság úgy ítélte meg, hogy a benyújtott információk nem elegendőek a tésztában, 120 °C feletti hőmérsékleten esetlegesen képződő akrilamid kezelésére, amely a fogyasztó szintjén potenciálisan az akrilamid releváns forrása lehet.

                     (13)

                     Az akrilamid tésztában, hőkezelés során történő lehetséges képződésével kapcsolatos információk hiányában a Hatóság a kiegészítő információk elérhetővé válásáig elhalasztotta a tésztában lévő aztékzsályamagpor értékelését. Ebből következik, hogy a Bizottság ebben a szakaszban nem rendelkezik a Hatóság azon véleményével, amely az (EU) 2015/2283 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontja értelmében szükséges az aztékzsályamagporoknak (Salvia hispanica-poroknak) a 120 °C-os vagy annál magasabb hőmérsékleten való hőkezelésnek alávetett tésztában való felhasználásának a jóváhagyásához. Ennélfogva a Hatóság vonatkozó véleményének közzétételét követően további határozat születik az ilyen felhasználásokról.

                     (14)

                     A Hatóság véleményében két, a rendelkezésre álló tudományos szakirodalomból származó esetismertetést is azonosított, amelyek az aztékzsályamag (Salvia hispanica) fogyasztását allergiás reakciókhoz kötötték, és ennek alapján arra a következtetésre jutott, hogy az aztékzsályamag fogyasztása allergiás reakciókat válthat ki. Továbbá a Hatóság úgy véli, hogy az aztékzsályamagporok (Salvia hispanica-porok) lehetséges allergén hatása hasonló az aztékzsályamagokéhoz (Salvia hispanica), mivel a porok gyártási folyamatának lépései várhatóan nem módosítják az aztékzsályamagok (Salvia hispanica) lehetséges allergén hatását. Figyelembe véve, hogy ez idáig csak két allergiás esetet jelentettek, az aztékzsályamag (Salvia hispanica) széles körű fogyasztására és az uniós és globális piacon való több évre visszanyúló jelenlétére tekintettel, az aztékzsályamagporok (Salvia hispanica-porok) fogyasztásakor fellépő potenciális allergiás reakciókra vonatkozó címkézési követelményeket nem kell felvenni az engedélyezett új élelmiszerek uniós jegyzékébe mindaddig, amíg a Hatóság által nyert további tudományos bizonyítékok nem állnak rendelkezésre az aztékzsályamag (Salvia hispanica) lehetséges allergén hatására vonatkozóan.

                     (15)

                     Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk

               (1)   Az e rendelet mellékletében meghatározott részben zsírtalanított aztékzsályamagporokat (Salvia hispanica-porokat) fel kell venni az engedélyezett új élelmiszereknek az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelettel létrehozott uniós jegyzékébe.

               (2)   Az (1) bekezdésben említett uniós jegyzékben foglalt bejegyzésnek tartalmaznia kell a mellékletben meghatározott felhasználási feltételeket és jelölési követelményeket is.

            2. cikk
            Az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

            3. cikk
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2020. április 6-án.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  HL L 327., 2015.12.11., 1. o.

            (2)  A Bizottság (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelete (2017. december 20.) az új élelmiszerek uniós jegyzékének az új élelmiszerekről szóló (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő megállapításáról (HL L 351., 2017.12.30., 72. o.).

            (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/46/EK irányelve (2002. június 10.) az étrend-kiegészítőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 183., 2002.7.12., 51. o.).

            (4)  EFSA Journal 2019;17(6):5716.

            (5)  EFSA Journal 2019;17(4):5657.

            MELLÉKLET
            Az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet melléklete a következőképpen módosul:

                        1.

                        Az 1. táblázat (Engedélyezett új élelmiszerek) az alábbi bejegyzéssel egészül ki a betűrend szerinti helyen:

                                    Engedélyezett új élelmiszer

                                    Az új élelmiszer felhasználásának feltételei

                                    További különös jelölési követelmények

                                    Egyéb követelmények

                                    „Részben zsírtalanított aztékzsályamagporok (Salvia hispanica-porok)

                                    Adott élelmiszer-kategória

                                    Maximális mennyiségek

                                    Az új élelmiszer megnevezése az azt tartalmazó élelmiszerek jelölésén: »Részben zsírtalanított aztékzsályamagpor (Salvia hispanica-por)«

                                    Magas fehérjetartalmú por

                                    Ízesítés nélküli savanyú tejtermékek, ideértve a természetes, ízesítés nélküli írót (kivéve a sterilizált írót), savanyítás utáni hőkezelés nélkül

                                    0,7 %

                                    Ízesítés nélküli savanyú tejtermékek, savanyítás utáni hőkezeléssel

                                    0,7 %

                                    Ízesített savanyú tejtermékek, beleértve a hőkezelt termékeket is

                                    0,7 %

                                    Édesipari termékek

                                    10 %

                                    A 2001/112/EGK irányelvben (*1) meghatározott gyümölcslevek és zöldséglevek

                                    2,5 %

                                    A 2001/112/EGK irányelvben meghatározott gyümölcsnektárok, zöldségnektárok és hasonló termékek

                                    2,5 %

                                    Ízesített italok

                                    3 %

                                    A 2002/46/EK irányelvben meghatározott étrend-kiegészítők, kivéve a csecsemőknek és kisgyermekeknek készült étrend-kiegészítőket

                                    7,5 g/nap

                                    Magas rosttartalmú por

                                    Édesipari termékek

                                    4 %

                                    A 2001/112/EGK irányelvben meghatározott gyümölcslevek és zöldséglevek

                                    2,5 %

                                    A 2001/112/EGK irányelvben meghatározott gyümölcsnektárok, zöldségnektárok és hasonló termékek

                                    4 %

                                    Ízesített italok

                                    4 %

                                    A 2002/46/EK irányelvben meghatározott étrend-kiegészítők, kivéve a csecsemőknek és kisgyermekeknek készült étrend-kiegészítőket

                                    12 g/nap

                        2.

                        A 2. táblázat (Specifikációk) az alábbi bejegyzéssel egészül ki a betűrend szerinti helyen:

                                    Engedélyezett új élelmiszer

                                    Specifikációk

                                    „Részben zsírtalanított aztékzsályamagporok (Salvia hispanica-porok)

                                       Leírás/meghatározás:

                                    Új élelmiszerek az aztékzsálya (Salvia hispanica L.) egészben lévő magjainak préselésével és őrlésével nyert, részben zsírtalanított aztékzsályamagporok (Salvia hispanica-porok).

                                       Fizikai-érzékszervi tulajdonságok:

                                    Idegen anyag: 0.1 %

                                    Magas fehérjetartalmú por

                                    Magas rosttartalmú por

                                    Részecskeméret

                                    ≤ 130 μm

                                    ≤ 400 μm

                                       Kémiai összetétel:

                                    Magas fehérjetartalmú Salvia hispanica-por

                                    Magas rosttartalmú Salvia hispanica-por

                                    Nedvesség:

                                    ≤ 9,0 %

                                    ≤ 9,0 %

                                    Fehérje:

                                    ≥ 40,0 %

                                    ≥ 24,0 %

                                    Zsír:

                                    ≤ 17 %

                                    ≤ 12 %

                                    Rost:

                                    ≤ 30 %

                                    ≥ 50 %

                                       Mikrobiológiai kritériumok:

                                    Összcsíraszám: ≤ 10 000  CFU/g
                                    Élesztők: ≤ 500 CFU/g
                                    Penészgombák: ≤ 500 CFU/g

                                       Staphylococcus aureus: ≤ 10 CFU/g
                                    Kóliformok: < 100 MPN/g
                                    Enterobacteriaceae: ≤ 100 CFU/g

                                       Bacillus cereus: ≤ 50 CFU/g

                                       Escherichia coli: < 10 MPN/g

                                       Listeria monocytogenes: nincs/g

                                       Salmonella spp.: 25 g-os mintában nincs jelen

                                       Szennyező anyagok:
                                    Arzén: ≤ 0,1 ppm
                                    Kadmium: ≤ 0,1 ppm
                                    Ólom: ≤ 0,1 ppm
                                    Higany: ≤ 0,1 ppm
                                    Összes aflatoxin: ≤ 4 ppb
                                    Ochratoxin-A: ≤ 1 ppb”

               (*1)  A Tanács 2001/112/EK irányelve (2001. december 20.) a gyümölcslevekről és egyes hasonló, emberi fogyasztásra szánt termékekről (HL L 10., 2002.1.12., 58. o.).”