title: A Bizottság 591/2014/EU végrehajtási rendelete ( 2014. június 3. ) az 575/2013/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben rögzített, a központi szerződő felekkel szembeni kitettséghez kapcsolódó szavatolótőke-követelményre vonatkozó átmeneti időszakok meghosszabbításáról  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               4.6.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 165/31

         A BIZOTTSÁG 591/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2014. június 3.)
   az 575/2013/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben rögzített, a központi szerződő felekkel szembeni kitettséghez kapcsolódó szavatolótőke-követelményre vonatkozó átmeneti időszakok meghosszabbításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 497. cikke (3) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Annak érdekében, hogy elkerüljük a nemzetközi pénzügyi piacok zavarát és megakadályozzuk, hogy az intézmények magasabb szavatolótőke-követelményeknek legyenek kénytelenek megfelelni egy központi szerződő fél engedélyezési folyamata során, illetve az idő alatt, amíg egy meglévő központi szerződő felet elfogadott központi szerződő félként ismernek el, az 575/2013/EU rendelet 497. cikkének (1) és (2) bekezdése átmeneti időszakot határoz meg, amely során mindazon központi szerződő felek, amelyekkel az Unióban letelepedett intézmények ügyleteket számolnak el, elfogadott központi szerződő félnek tekintendők.

               (2)

               Az 575/2013/EU rendelet az intézmény központi szerződő féllel szembeni kitettséghez kapcsolódó szavatolótőke-követelményének számításához szolgáltatott egyes adatok tekintetében módosította a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (2). Ennek megfelelően a 648/2012/EU rendelet 89. cikkének (5a) bekezdése előírja egyes központi szerződő felek számára, hogy korlátozott ideig a klíringtagoktól kapott alapletétek egészét tüntessék fel a jelentendő adatok között. Ez az átmeneti időszak megfelel az 575/2013/EU rendelet 497. cikkében rögzítettnek.

               (3)

               Az 575/2013/EU rendelet 497. cikkének (1) és (2) bekezdésében, illetve a 648/2012/EU rendelet 89. cikke (5a) bekezdésének első és második albekezdésében rögzített átmeneti időszakok 2014. június 15-én lejárnak.

               (4)

               Az 575/2013/EU rendelet 497. cikkének (3) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot, hogy rendkívüli körülmények esetén az átmeneti időszak további hat hónappal való meghosszabbítására vonatkozó végrehajtási aktust fogadjon el. Ez a hosszabbítás a 648/2012/EU rendelet 89. cikkének (5a) bekezdésében rögzített határidőkre is alkalmazandó.

               (5)

               Mivel a központi szerződő felek engedélyezési és elismerési eljárása továbbra is folyamatban van, az 575/2013/EU rendelet 497. cikkének (1) és (2) bekezdésében, valamint a 648/2012/EU rendelet 89. cikke (5a) bekezdésének első és második albekezdésében rögzített átmeneti időszakokat hat hónappal, 2014. december 15-ig meg kell hosszabbítani.

               (6)

               Amennyiben az átmeneti időszakok meghosszabbítására nem kerül sor, az Unióban letelepedett intézmények (illetve azok Unión kívül letelepedett leányvállalatai) a még nem engedélyezett vagy még el nem ismert központi szerződő felekkel szembeni kitettséghez kapcsolódó szavatolótőke-követelményük jelentős növekedését tapasztalnák. Jóllehet előfordulhat, hogy ez a növekedés csupán átmeneti jellegű, ahhoz vezethet, hogy az említett intézmények, illetve leányvállalatok megszüntessék közvetlen részvételüket az érintett központi szerződő felekben és ezáltal zavart okozzanak azokon a piacokon, ahol e központi szerződő felek működnek.

               (7)

               E rendeletnek 2014. június 16. előtt kell hatályba lépnie, azt biztosítandó, hogy a hatályos átmeneti időszakok meghosszabbítására még azok lejárta előtt sor kerül. A későbbi hatálybalépés zavart okozhatna a központi szerződő felek, az ezekkel szembeni kitettséggel rendelkező intézmények, valamint azon piacok számára, amelyeken az érintett központi szerződő felek működnek.

               (8)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az európai bankbizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 575/2013/EU rendelet 497. cikkének (1) és (2) bekezdésében, illetve a 648/2012/EU rendelet 89. cikke (5a) bekezdésének első és második albekezdésében említett, 15 hónapos időszakok 6 hónappal meghosszabbodnak.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2014. június 3-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BAROSSO

      (1)  HL L 176., 2013.6.27., 1. o.

      (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. július 4-i 648/2012/EU rendelete a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról (HL L 201., 2012.7.27., 1. o.).


title: A Bizottság 74/2012/EU végrehajtási rendelete ( 2012. január 27. ) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

text:
               31.1.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 27/1

         A BIZOTTSÁG 74/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2012. január 27.)
   egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
   mivel:

               (1)

               A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

               (2)

               A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

               (3)

               Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

               (4)

               Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználhatja.

               (5)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex-bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A Kombinált Nómenklatúrában a melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.
   2. cikk
   A tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználható.
   3. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2012. január 27-én.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,
         Algirdas ŠEMETA

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

      (2)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

      MELLÉKLET

                  Árumegnevezés

                  Besorolás
                  (KN-kód)

                  Indokolás

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Alumíniumból és hőkezelt üvegből készült, körülbelül 140 x 30 cm méretű panel (úgynevezett „hidromasszázs-zuhanypanel”).
                  A panel egy keverőcsappal, 6 db vízszintes hidromasszázs-fúvókával, egy vízkő elleni védelemmel ellátott, kézi zuhanyfejjel, egy széles vízszórású felső zuhanyfejjel, valamint kiegészítőknek szánt polccal van felszerelve. A panel el van látva a víz hőmérsékletének, erősségének stb. beállítására alkalmas vezérlőgombokkal is.
                  A panel kompatibilis fürdőszobai zuhanykabinba szerelhető. A zuhanyfunkción kívül hidromasszázst is biztosít a fúvókákon keresztül kibocsátott, nagynyomású, vékony vízsugarak révén.

                  9019 10 90

                  A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1., 3. c) és 6. általános szabály, valamint a 9019, a 9019 10 és a 9019 10 90 KN-kód szövegezése határozza meg.
                  Mivel a panel a 8481 vtsz. alá tartozó, zuhanyfejekkel ellátott keverőcsapból és a 9019 vtsz. alá besorolt, 6 db hidromasszázs-fúvókával felszerelt masszírozó készülékből áll, a 3. b) általános szabály értelmében összetett árunak tekintendő.
                  A víznyomás növeléséhez kapcsolódó kiegészítő jellemzők, pl. szivattyú hiánya nem zárja ki a masszírozókészülék-alkotóelemnek a 9019 vtsz. alá történő besorolását (lásd még a 9019 vtsz.-hoz tartozó HR Magyarázat, (II) pontjának, második bekezdését).
                  Az alkotóelemek objektív jellemzőiből és sajátosságaiból adódóan azok egyike sem határozza meg a panel lényeges jellemzőjét.
                  Ezért a panelt a 9019 10 90 KN-kód alá, más masszírozó készülékként kell besorolni.


title: A Bizottság (EU) 2016/2075 végrehajtási rendelete (2016. november 25.) az ICES VIIIc körzetben és a Cádizi-öböl kivételével a IXa körzetben halászatra fordítható többletnapok Spanyolország számára történő odaítéléséről

text:
               26.11.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 320/32

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2075 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. november 25.)
   az ICES VIIIc körzetben és a Cádizi-öböl kivételével a IXa körzetben halászatra fordítható többletnapok Spanyolország számára történő odaítéléséről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2016. évre történő meghatározásáról és az (EU) 2015/104 rendelet módosításáról szóló, 2016. január 22-i (EU) 2016/72 tanácsi rendeletre (1) és különösen annak IIB. melléklete 8.5. pontjára,
   mivel:

               (1)

               Az (EU) 2016/72 rendelet IIB. mellékletének I. táblázata meghatározza azon napok maximális számát, amelyek során a legalább 10 méter teljes hosszúságú, fedélzetükön 32 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű vonóhálót, kerítőhálót vagy hasonló eszközöket, vagy 60 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű kopoltyúhálókat, illetve fenékhorogsorokat szállító vagy alkalmazó uniós hajók a 2016. február 1. és 2017. január 31. közötti időszakban az ICES VIIIc körzetben és a Cádizi-öböl kivételével a IXa körzetben tartózkodhatnak.

               (2)

               Az (EU) 2016/72 rendelet IIB. mellékletének 8.5. pontja szerint a Bizottság a 2015. február 1. és 2016. január 31. közötti időszakban történt végleges tevékenység-beszüntetések alapján és az (EU) 2016/72 rendelet IIB. mellékletének 8.5. pontjában rögzített feltételekkel olyan többletnapokat oszthat ki, amelyek vonatkozásában a lobogó szerinti tagállam a szabályozott halászeszközök valamelyikét szállító hajói számára engedélyezheti, hogy egy adott földrajzi területen tartózkodjanak.

               (3)

               2016. május 27-én Spanyolország az (EU) 2016/72 rendelet IIB. mellékletének 8.4. pontja szerint – az alátámasztó információkkal együtt – kérelmet nyújtott be az iránt, hogy a végleges tevékenység-beszüntetések alapján a Bizottság többletnapokat osszon ki számára. 2016. június 6-án Spanyolország megerősítette, hogy 2015. február 1. és 2016. január 31. között 14 hajó szüntette be halászati tevékenységét.

               (4)

               A Bizottság rendelkezésére bocsátott adatok és az (EU) 2016/72 rendelet IIB. mellékletének 8.2. pontjában meghatározott számítási módszer alapján Spanyolország számára a szóban forgó melléklet 1. pontjában említett hajók vonatkozásában indokolt kilenc többletnapot biztosítani a 2016. február 1. és 2017. január 31. közötti időszakra.

               (5)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Évente 126 napra kell növelni a tengeren tölthető azon napoknak az (EU) 2016/72 rendelet IIB. mellékletének I. táblázatában szereplő maximális számát, amelyeket Spanyolország a lobogója alatt közlekedő, a szabályozott halászeszközök bármelyikét szállító vagy alkalmazó hajói számára engedélyezhet az ICES VIIIc körzetben és a Cádizi-öböl kivételével a IXa körzetben való tartózkodásra.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. november 25-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 22., 2016.1.28., 1. o.


title: A Bizottság 530/2011/EU végrehajtási rendelete ( 2011. május 30. ) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               31.5.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 143/14

         A BIZOTTSÁG 530/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2011. május 30.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),
   tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:
   Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,
   ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet 2011. május 31-én lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2011. május 30-án.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,
         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

      MELLÉKLET
      Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  AL

                  64,0

                  MA

                  133,3

                  TR

                  67,3

                  ZZ

                  88,2

                  0707 00 05

                  AL

                  31,8

                  MK

                  28,2

                  TR

                  111,1

                  ZZ

                  57,0

                  0709 90 70

                  MA

                  86,8

                  TR

                  122,2

                  ZZ

                  104,5

                  0709 90 80

                  EC

                  23,2

                  ZZ

                  23,2

                  0805 10 20

                  EG

                  57,8

                  IL

                  54,0

                  MA

                  49,7

                  TR

                  74,4

                  ZZ

                  59,0

                  0805 50 10

                  AR

                  72,2

                  TR

                  68,8

                  ZA

                  127,2

                  ZZ

                  89,4

                  0808 10 80

                  AR

                  98,2

                  BR

                  79,0

                  CA

                  129,0

                  CL

                  79,0

                  CN

                  95,4

                  CR

                  69,1

                  NZ

                  112,2

                  US

                  102,6

                  UY

                  96,7

                  ZA

                  87,0

                  ZZ

                  94,8

                  0809 20 95

                  US

                  384,8

                  ZZ

                  384,8

         (1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Bizottság (EU) 2015/2297 végrehajtási rendelete (2015. december 9.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               10.12.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 324/11

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2297 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. december 9.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. december 9-án.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET

         Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  MA

                  84,6

                  TR

                  83,5

                  ZZ

                  84,1

                  0707 00 05

                  MA

                  94,1

                  TR

                  152,3

                  ZZ

                  123,2

                  0709 93 10

                  MA

                  65,2

                  TR

                  151,9

                  ZZ

                  108,6

                  0805 10 20

                  MA

                  68,7

                  TR

                  57,2

                  ZA

                  58,4

                  ZW

                  32,0

                  ZZ

                  54,1

                  0805 20 10

                  MA

                  72,2

                  ZZ

                  72,2

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  TR

                  85,1

                  ZA

                  96,8

                  ZZ

                  91,0

                  0805 50 10

                  TR

                  88,5

                  ZZ

                  88,5

                  0808 10 80

                  AU

                  155,4

                  CL

                  81,7

                  NZ

                  213,1

                  US

                  82,6

                  ZA

                  143,1

                  ZZ

                  135,2

                  0808 30 90

                  CN

                  58,1

                  TR

                  132,0

                  ZZ

                  95,1

         (1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Bizottság 830/2014/EU végrehajtási rendelete ( 2014. július 30. ) a kötőelemek és részeikre alkalmazandó jelenlegi dömpingellenes intézkedések tárgyát képező termékkör és az új exportőrre vonatkozó vizsgálat kérelmeiről, valamint a lehetséges visszatérítési kötelezettség nyújtásáról vagy a bizonyos esetekben a vám elengedéséről szóló 1890/2005/EK tanácsi rendelet, 2/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelet és 205/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet módosításáról

text:
               31.7.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 228/16

         A BIZOTTSÁG 830/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2014. július 30.)
   a kötőelemek és részeikre alkalmazandó jelenlegi dömpingellenes intézkedések tárgyát képező termékkör és az új exportőrre vonatkozó vizsgálat kérelmeiről, valamint a lehetséges visszatérítési kötelezettség nyújtásáról vagy a bizonyos esetekben a vám elengedéséről szóló 1890/2005/EK tanácsi rendelet, 2/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelet és 205/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, valamint 11. cikkének (3), (5) és (6) bekezdésére,
   mivel:
   A.   AZ ELJÁRÁS

   1.   Hatályos intézkedések

               (1)

               Az 1890/2005/EK tanácsi rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) a Tanács végleges dömpingellenes vámot (a továbbiakban: az eredeti intézkedések) vetett ki a Kínai Népköztársaságból, Indonéziából, Tajvanból, Thaiföldről és Vietnamból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára (a továbbiakban: kötőelemek és részeik).

               (2)

               Az 1225/2009/EK rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot (a továbbiakban: hatályvesztési felülvizsgálat) követően, amelyek a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó behozatalát illetően bevezetett intézkedésekre korlátozódtak, a Kínai Népköztársaság esetében 11,4 %-tól 27,4 %-ig, Tajvan esetében pedig 8,8 %-tól 23,6 %-ig terjedő eredeti intézkedéseket a 2/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelet (3) (a továbbiakban: a hatályvesztési felülvizsgálatról szóló rendelet) meghosszabbította.

               (3)

               Az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdésén alapuló kijátszást vizsgáló eljárás eredményeként (a továbbiakban: kijátszást vizsgáló eljárás) a Tanács 2013/205/EU végrehajtási rendelete (4) értelmében a Kínai Népköztársaságból származó minden más vállalatra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámot kiterjesztették a Fülöp-szigeteken feladott kötőelemek és részeik behozatalára függetlenül attól, hogy azokat a Fülöp-szigetekről származóként jelentették-e be.

         2.   Időközi felülvizsgálat megindítása

               (4)

               Egy tajvani exportáló gyártó, a Sheh Kai Precision Co., Ltd, (a továbbiakban: kérelmező) az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban egy részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmet is benyújtott. A kérelmező bizonyos típusú kötőelemek, azaz a bimetál kötőelemek kivételét kérelmezte a jelenlegi intézkedések hatálya alól az állítólagosan eltérő fizikai, kémiai és technikai jellemzői miatt.

               (5)

               Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat megindításához, az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) a 2013. június 6-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában
                   (5) közzétett értesítéssel (a továbbiakban: értesítés felülvizsgálat megindításáról) bejelentette a Kínai Népköztársaságból és Tajvanból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megindítását (6).

               (6)

               A jelenlegi felülvizsgálat a termékkör vizsgálatára korlátozódik annak tisztázása érdekében, hogy a rozsdamentes acélcsavarok egyes termékfajtái, különösen a bimetál kötőelem, az eredeti intézkedések hatálya alá tartoznak-e, ahogy azt meghosszabbították és kiegészítették.

         3.   A vizsgálatban érintett felek

               (7)

               A Bizottság tájékoztatta a felülvizsgálat kezdeményezéséről az ismert uniós gyártókat és egyesületeiket, az importőröket és felhasználókat, az exportáló országok képviselőit, valamint az összes ismert kínai és tajvani gyártót.

               (8)

               A Bizottság tájékoztatást kért minden fent említett féltől és az értesítésben megadott határidőn belül jelentkező többi féltől. A Bizottság ezen kívül lehetőséget biztosított az érdekelt feleknek arra, hogy írásban észrevételeket tegyenek, illetve meghallgatást kérjenek.

               (9)

               Tizenhárom tajvani exportáló gyártó, egy kínai exportáló gyártó, egy uniós gyártó, hét importőr és egy felhasználó küldte vissza a kérdőívet.

               (10)

               Ezenkívül az uniós gyártókat képviselő egyesület – az eredeti vizsgálat és a hatályvesztési felülvizsgálat panaszosai – megerősítette, hogy az uniós vállalatok egyike sem gyárt bimetál kötőelemet és ezáltal nincs véleményük a bimetál kötőelem jellemzőiről.

               (11)

               Az eredeti vizsgálatból ismert további hat európai gyártó egyesülete se nyújtott be információt.

               (12)

               A vizsgálat alatt nem rendeltek el meghallgatásokat.

         4.   Ellenőrző látogatások

               (13)

               A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte az összes szükségesnek ítélt információt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:

                  Uniós gyártó:

                           —

                           Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Németország

                  Uniós importőr:

                           —

                           Till and Whitehead Ltd., Cheltenham, Egyesült Királyság

                  Tajvani exportáló gyártók:

                           —

                           Sheh Kai Precision Co., Ltd, Kaohsiung, Tajvan

                           —

                           Metalink Precision Industries Co., Ltd, Kaohsiung, Tajvan

                           —

                           Sun Through Industrial Co., Ltd, Hemei Township, Tajvan

         B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK

               (14)

               Az érintett termék, a hatályvesztési felülvizsgálatról szóló rendelet 1. cikke (1) bekezdésében meghatározottak alapján, a jelenleg a 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 és 7318 15 70 KN-kód alá tartozó a Kínai Népköztársaságból és Tajvanból származó rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik.

               (15)

               A felülvizsgálati kérelemében a kérelmező a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik kivételét kérte a jelenleg alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatálya alól. A felülvizsgálati kérelemben szereplő, kivenni kívánt terméket a kérelmező a következőképp határozta meg: „jelenleg az ex 7318 14 10 KN-kód alá besorolt, olyan bimetál önfúró és önmetsző csavarok, melyek szára és feje rozsdamentes acélból, hegye pedig szénacélból készült, és ez utóbbi lehetővé teszi, hogy a csavar maga fúrja ki saját furatát, és alakítsa ki menetét a keményacél fémben”.

               (16)

               Az együttműködő importőrök egyike azt állította, hogy a Bizottságnak nem a bimetál kötőelem, illetve a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik között kellett volna különbséget tenni, hanem az önfúró és önmetsző kötőelemek között azzal a céllal, hogy az önmetsző kötőelemeket kivegyék a dömpingellenes intézkedések tárgyát képező termékkörből, tekintet nélkül arra, hogy bimetál kötőelem vagy kötőelemek és részeik.

               (17)

               A felülvizsgálat célja, amint azt a kérelmező jelezte a beadott kérelemben, és mint ahogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés (1) bekezdésének 4. pontja által kifejezetten megemlített, hogy a bimetál önfúró és önmetsző csavarokat kivegyék-e a jelenleg dömpingellenes intézkedések tárgyát képező termékkörből. Az állítást ezért elutasították.

               (18)

               Ugyanakkor a Bizottság figyelembe vette az önfúró és önmetsző kötőelemek közti különbségeket. Ezek szerepelnek a kérelmező által nyújtott meghatározás módosításában és a (15) preambulumbekezdésben említettek közt, amint azt a (19) preambulumbekezdés is tükrözi.

               (19)

               A felülvizsgálat érdekében a bimetál kötőelem meghatározása a következő: bimetál önmetsző csavarok, melyek szára és feje rozsdamentes acélból, hegye és fő menetei pedig szénacélból készült, mely utóbbi elemek össze vannak hegesztve, lehetővé téve, hogy a csavar maga fúrja ki saját furatát, és alakítsa ki menetét a keményacél fémben; valamint bimetál önfúró csavarok, melyek szára és feje rozsdamentes acélból, és fő menetei pedig szénacélból készült, mely utóbbi elemek össze vannak hegesztve, lehetővé téve, hogy a csavar maga alakítsa ki menetét a keményacél fémben; mindkét termék jelenleg az ex 7318 14 10 KN-kód alá tartozik.

               (20)

               A bimetál kötőelemek meglehetősen új termékek a piacon, melyeket abból a célból fejlesztettek ki, hogy egy kötőelemben egyesítsék a szén- és a rozsdamentes acél legfőbb tulajdonságait, vagyis a szénacél keménységét és a rozsdamentes acél korrózióval szembeni ellenállását. A bimetál kötőelemeket egy szénacél rész rozsdamentes acél részhez történő hegesztésével hozzák létre, és ennek következményeként egy önfúró és/vagy önmetsző kötőelemet kapunk, melynek hegye és fő menetei (önmetsző kötőelemek esetében csak a fő menetek, mivel nincs hegye) szénacélból készült, míg a szár a további menetekkel és a fej rozsdamentes acélból áll.

               (21)

               Az effajta bimetál kötőelemek képesek áthatolni még a 25 mm-nél is vastagabb fémlemezeken anélkül, hogy előfúrni kellene, míg a rendes kötőelemek és részeik legfeljebb csak 3 mm vastagságú fémlemezeken képesek áthatolni. Ugyanakkor a bimetál kötőelemek megtartják a korrózióval szembeni ellenállásukat és ezért alkalmasak a kültéri használatra, úgy mint ablakok és tetők, valamint vegyileg agresszív közegekben, mint például az uszodák és bizonyos gyárak esetében.

         C.   A VIZSGÁLAT MEGÁLLAPÍTÁSAI

      Módszertan

               (22)

               Mind az eredeti vizsgálat, mind pedig a hatályvesztési felülvizsgálat alatt a bimetál kötőelem nem volt megkülönböztetve a kötőelemek és részeiktől. Másként fogalmazva, csak a kötőelemekhez alapanyagként felhasznált különböző típusú rozsdamentes acélról gyűjtöttek információt és nem pedig olyan kötőelemekről, melyek rozsdamentes és szénacélt is tartalmaztak nyersanyagként.

               (23)

               A hatályvesztési felülvizsgálatban szereplő végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik érdekelt fél úgy vélte, hogy nem szabad kiterjeszteni a termékkört a bimetál kötőelemekre a rozsdamentes acélból készült kötőelemekkel való jelentős különbségei miatt, melyek az értékesítési árak, előállítási költség, (alapanyagának) alapvető fizikai és műszaki tulajdonságai, valamint alkalmazásaikban nyilvánul meg (7). A hatályvesztési felülvizsgálatról szóló rendelet (21) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint azonban a termékkör nem módosítható hatályvesztési felülvizsgálat keretében.

               (24)

               Annak felmérése érdekében, hogy a bimetál kötőelem az eredeti intézkedések hatálya alatt van-e, megvizsgálták, hogy a bimetál kötőelem és a kötőelemek és részeik ugyanolyan alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonsággal, valamint ugyanolyan végfelhasználással rendelkeznek-e. Ebben a tekintetben szintén megvizsgálták a két kötőelemtípus felcserélhetőségét és azoknak versenyben állását.

      Alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzők

      Fizikai jellemzők

               (25)

               A bimetál kötőelem és a kötőelemek és részeik közti legfőbb különbség azt, hogy a bimetál kötőelem két különböző fajta összehegesztett acélból készül, míg a standard kötőelemeket és részeiket egy darab rozsdamentes acélhuzalból vágják és alakítják ki. A bimetál kötőelem esetében a három-négy fő menet és a fúróhegy szénacélból áll, míg a feje és szára rozsdamentes acélból készül.

               (26)

               Hacsak nem alkalmaznak speciális festékanyagot, a bimetál kötőelem rozsdamentes acél és szénacél részét vizuálisan is meg lehet különböztetni. Meg kell jegyezni, hogy a legtöbb esetben a kötőelemek festési folyamaton mennek keresztül ezáltal tovább fokozva a korrózióval szembeni ellenállásukat, és éppen ezért a kötőelemek és részeiket és a bimetál kötőelemet nem biztos, hogy szabad szemmel meg lehet különböztetni.

               (27)

               A bimetál kötőelem mindazonáltal mágneses tulajdonsággal rendelkezik a szénacél részében, ami fontos tulajdonsága a kötőelemek és részeiktől való megkülönböztetésben.

      Műszaki jellemzők

               (28)

               A bimetál kötőelem képes a szénacél összetevőjének köszönhetően kemény és vastag fémlemezekbe fúrni és metszeni. A kötőelemek és részeiknek nincs meg ez a képességük a rozsdamentes acél tulajdonságai miatt.

      Kémiai jellemzők

               (29)

               A szénacél tartalma miatt a bimetál kötőelem kémiai összetevői különböznek a kötőelemek és részeiétől, mivel az utóbbiak kizárólag rozsdamentes acélból állnak.

      Következtetés

               (30)

               A fentiek alapján megállapítható, hogy annak ellenére, hogy a bimetál kötőelem fizikailag hasonlít a kötőelemek és részeikhez (mikor le van festve), alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzői mégis különbözik a kötőelem és részeikétől.

      Rendeltetés és helyettesíthetőség

               (31)

               A Bizottság megvizsgálta, hogy a fizikai, kémiai és műszaki jellemzők terén felismert különbségek a bimetál kötőelem és kötőelemek és részeik különböző végfelhasználásához és piaci megítéléséhez vezetnek-e.

               (32)

               Megállapították, hogy a bimetál kötőelemet elsősorban kültéri fém tetőfedés, fémburkolat, ablak burkolat alkalmazásakor, illetve vegyileg agresszív közegekben fellelhető beltéri rögzítések – úgy mint az uszodák és bizonyos gyárak – esetében használják. Általában a szóban forgó alkalmazások különböző vastagságú fémlemezeket igényelnek, melyeket egybe- vagy más anyagokhoz, mint például különböző összetételű szigetelő rétegekhez, kell rögzíteni. A szóban forgó alkalmazásokkor a korrózióálló kötőelemek használata nagyon fontos az ügyfelek szempontjából, ráadásul néhány esetben vagy országban jogi követelmény is.

               (33)

               A bimetál kötőelemet úgy alakították ki, hogy megfeleljen az effajta alkalmazásoknak azáltal, hogy képes keresztülfúrni minden fajta felületen, beleértve a vastag fémlemezeket (mint a szénacél kötőelemek) és ugyanakkor korrózióálló is (mint a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek).

               (34)

               Az egyetlen együttműködő uniós gyártó azt állította, hogy különböző felületek egymáshoz rögzítését bimetál kötőelemmel és kötőelemek és részeikkel is el lehet érni. A vállalat szerint az egyedüli különbség a csavar behelyezésének a módja, azaz hogy ez előfúrással vagy anélkül valósul-e meg. Az előfúrás azt jelenti, hogy kezdő lépésként a lyukakat az anyagtól függően különböző fúrókkal előre kifúrják. A csavarokat külön lépésként helyezik be. Az előfúrás szükséges, amikor kötőelemek és részeiket használunk fémlemezeken. Ezen oknál fogva a vállalat úgy véli, hogy a bimetál kötőelem és a kötőelemek és részeik használata közti választás csupán a magasabb munkaerő- vagy magasabb anyagköltség közti gazdasági döntés.

               (35)

               A vizsgálat azonban feltárta, hogy a gyakorlatban az előfúrás módszere nem csak idő és munkaigényes, hanem bizonyos eljárások során (különösen az ablak burkolatokban) még csak nem is kivitelezhető. Ennek az az oka, hogy ez a módszer három vagy még több különböző felület előfúrását igényelné, mindegyik esetben különböző típusú fúróval, majd ezután tökéletesen egymásra kellene helyezni őket, hogy a kötőelemek és részeiket be tudják helyezni. Következésképpen ilyen esetekben a bimetál kötőelem alternatívájaként tiszta szénacél kötőelemeket használnak, nem pedig tiszta kötőelemeket és részeiket. A tiszta szénacél kötőelemes megoldás nem tesz eleget a korrózióval szembeni ellenállás követelményének.

               (36)

               Emellett, amikor vastagabb fémfelületek esetében végeznek előfúrást, a behelyezett kötőelemek és részeik nem lesznek képesek kialakítani a saját belső meneteiket és következésképp a húzóerő kisebb lesz mint a bimetál kötőelem (vagy szénacél kötőelemek) esetében.

               (37)

               A fentiek alapján a (34) preambulumbekezdésben szereplő állítást el kell utasítani.

               (38)

               Megállapítást nyert, hogy a fizikai, kémiai és műszaki jellemzők terén felismert különbségek hatást gyakorolnak a bimetál kötőelem végfelhasználására. A kötőelemek és részeikkel ellentétben a bimetál kötőelem meghatározott funkciót tölt be és használata egy jól meghatározott piaci szegmensre korlátozódik, mint amilyen a kültéri fémszerkezetek, ablak burkolat és vegyileg agresszív közegekben fellelhető bizonyos beltéri rögzítések piaca.

      A termelési folyamatban, költségekben és árakban való különbségek.

               (39)

               A vizsgálat feltárta, hogy a bimetál kötőelem termelési folyamata lényegesen különbözik a kötőelemek és részeiétől, azáltal hogy számos további gyártási lépést, egyéb gépet és know-how-t iktat be. Különösen a hegesztés és az indukciós fűtés tekinthető költségesnek, egyedinek és technológiailag érzékeny gyártási lépésnek, melyek csak a bimetál kötőelem számára fontosak.

               (40)

               Megerősítést nyert az is, hogy a szóban forgó termelési folyamatbeli különbségek a bimetál kötőelem lényegesen magasabb gyártási költségét és árát eredményezik. A hasonló típusú bimetál kötőelem és a kötőelemek és részeik gyártási költségei közti különbségek a gyártási eljárás és a kötőelem típusától, illetve hosszától függően 40 % és 150 % között változhatnak, míg az árbeli különbségek a 400 %-ot is meghaladhatják.

               (41)

               A bimetál kötőelem és a kötőelemek és részeik közti jelentős árbeli (és költségbeli) különbségek azt eredményezik, hogy a bimetál kötőelemet nem alkalmazzák olyan esetekben, amikor a kötőelemek és részeiket ugyanolyan eredménnyel lehet használni, azaz a vastag fémtől eltérő kötőelem-felületeken. Ez alátámasztja a (38) preambulumbekezdés következtetését miszerint a fogyasztók teljes mértékben tisztában vannak a két kötőelem közti különbségekkel és különböző termékként tekintenek rájuk.

         D.   A TERMÉKKÖRRE VONATKOZÓ KÖVETKEZTETÉSEK

               (42)

               A fenti megállapítások alátámasztják, hogy a bimetál kötőelem a kötőelemek és részeikhez viszonyítva eltérő fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik, valamint hogy ezek a különbségek fontosak a bimetál kötőelem végfelhasználásában és a piaci megítélésében.

               (43)

               Meglehetősen korlátozott a bimetál kötőelem felcserélhetősége a kötőelemek és részeikkel, mivel a legtöbb esetben a kötőelemek és részeikkel nem ugyanazt az eredményt lehet elérni mint a bimetál kötőelemmel. A bimetál kötőelem hiányában a felhasználók inkább a szénacél kötőelemeket részesítenék előnyben. Mindemellett a kötőelemek és részeik bimetál kötőelemmel való felcserélhetőségét gátolja a két termék közti lényeges árkülönbség.

               (44)

               A fent említett különbségeknek megfelelően az a következtetés vonható le, hogy a bimetál kötőelem nem tartozik az eredeti vizsgálat hatálya alá és hogy az eredeti vizsgálat keretében bevezetett intézkedéseket nem kellett volna alkalmazni a bimetál kötőelem behozatalára. Következésképp az 1890/2005/EK rendelet, a 2/2012/EU és 205/2013/EU végrehajtási rendelet módosításaival az intézkedések hatályát visszamenőlegesen tisztázni kell.

         E.   AZ ÚJ EXPORTŐRRE VONATKOZÓ VIZSGÁLAT

               (45)

               Az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése alapján rendelkezni kell a hatályvesztési felülvizsgálatban az új exportőrre vonatkozó vizsgálat kérelmeiről.

         F.   VISSZAMENŐLEGES ALKALMAZÁS

               (46)

               Mivel e felülvizsgálat a termékkör tisztázására korlátozódott és mivel nem tervezték, hogy a bimetál kötőelemet az eredeti intézkedések hatálya alá vonják, a terméket importálók bármilyen sérelmének elkerülése érdekében helyénvalónak tűnik, hogy a megállapításokat visszamenőlegesen az eredeti rendelet hatálybalépésének napjától alkalmazzák, beleértve azt a behozatalt, amelyre a 2005. május 22-e és 2005. november 19-e közötti ideiglenes vám vonatkozik.

               (47)

               A felülvizsgálatról szóló értesítésben a feleket kifejezetten felkérték arra, hogy ismertessék véleményüket a következtetések esetleges visszamenőleges hatásáról. Két importőr támogatását fejezte ki, valamint egyik érdekelt fél sem ellenezte a felülvizsgálat eredményeinek visszamenőleges hatályú alkalmazását.

               (48)

               Következésképpen az 1890/2005/EK rendelet alapján a bimetál kötőelem Unióba történő behozatalára kivetett, véglegesen beszedett ideiglenes vámokat és befizetett végleges dömpingellenes vámokat, valamint a 205/2013/EU végrehajtási rendelet által a rozsdamentes acélból készült kötőelemek és részeik Fülöp-szigeteken feladott importszállítmányaira – függetlenül attól, hogy az árut a Fülöp-szigetekről származóként jelentették-e be vagy sem – kiterjesztett 2/2012/EU végrehajtási rendelet alapján a bimetál kötőelem Unióba történő behozatalára kivetett és befizetett végleges dömpingellenes vámokat, vissza kell fizetni vagy el kell engedni. A visszafizetést vagy elengedést az alkalmazandó vámjogszabályoknak megfelelően a nemzeti vámhatóságoknál kell kérelmezni.

               (49)

               Ez a felülvizsgálat nem érinti azt az időpontot, amikor a 2/2012/EU rendelet az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályát veszti.

               (50)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével.

         G.   KÖZZÉTÉTEL

               (51)

               Valamennyi érintett fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek a fenti következtetésekhez vezettek, és felkérték őket észrevételeik megtételére. A feleknek rendelkezésére állt egy időszak, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően benyújtsák észrevételeiket. Nem érkezett azonban beadvány vagy észrevétel.

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 1890/2005/EK rendelet 1. cikkének (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

      „1.   Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a jelenleg a 7318 12 10, ex 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 és 7318 15 70 KN-kód alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból, Indonéziából, Tajvanból, Thaiföldről és Vietnamból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára.
      A bimetál kötőelemek meghatározása a következő: bimetál önmetsző csavarok, melyek szára és feje rozsdamentes acélból, hegye és fő menetei pedig szénacélból készült, mely utóbbi elemek össze vannak hegesztve, lehetővé téve, hogy a csavar maga fúrja ki saját furatát, és alakítsa ki menetét a keményacél fémben; valamint bimetál önfúró csavarok, melyek szára és feje rozsdamentes acélból, és fő menetei pedig szénacélból készült, mely utóbbi elemek össze vannak hegesztve, lehetővé téve, hogy a csavar maga alakítsa ki menetét a keményacél fémben; nem kell végleges dömpingellenes vámot kivetni egyik jelenleg az ex 7318 14 10 KN-kód alá tartozó termékre sem.”

   2. cikk
   A 2/2012/EU végrehajtási rendelet 1. cikke a következőképpen módosul:

               a)

               az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
               „1.   Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a jelenleg 7318 12 10 és ex 7318 14 10 KN-kód alá tartozó rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára (a 830/2014/EU (8) e végrehajtási rendelet bizottsági végrehajtási rendelet kihirdetését követő naptól érvényben levő TARIC kódok: 7318141051, 7318141059, 7318141081 és 7318141089), 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 és 7318 15 70 KN-kód alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból és Tajvanból származó rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára.
               A bimetál kötőelemek meghatározása a következő: bimetál önmetsző csavarok, melyek szára és feje rozsdamentes acélból, hegye és fő menetei pedig szénacélból készült, mely utóbbi elemek össze vannak hegesztve, lehetővé téve, hogy a csavar maga fúrja ki saját furatát, és alakítsa ki menetét a keményacél fémben; valamint bimetál önfúró csavarok, melyek szára és feje rozsdamentes acélból, és fő menetei pedig szénacélból készült, mely utóbbi elemek össze vannak hegesztve, lehetővé téve, hogy a csavar maga alakítsa ki menetét a keményacél fémben; nem kell végleges dömpingellenes vámot kivetni egyik jelenleg az ex 7318 14 10 KN-kód alá tartozó termékre sem.

                  (8)  A Bizottság2014. július 30-i 830/2014/EU végrehajtási rendelete a kötőelemek és részeikre alkalmazandó jelenlegi dömpingellenes intézkedések tárgyát képező termékkör és az új exportőrre vonatkozó vizsgálat kérelmeiről, valamint a lehetséges visszatérítési kötelezettség nyújtásáról vagy a bizonyos esetekben a vám elengedéséről szóló 1890/2005/EK tanácsi rendelet, 2/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelet és 205/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 226., 2014.7.31., 16 o.).”"

               b)

               a cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
               „4.   Ha bármilyen új exportáló gyártó Tajvanban elégséges bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra vonatkozóan, hogy

                           a)

                           nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket a vizsgálati időszak során (2003. július 1-jétől2004. június 30-ig);

                           b)

                           nem áll kapcsolatban azon tajvani exportőrökkel vagy gyártókkal, amelyekre az e rendelettel bevezetett intézkedéseket alkalmazni kell; valamint

                           c)

                           az érintett terméket az Unióba ténylegesen csak a vizsgálati időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt arra, hogy jelentős mennyiséget exportál az Unióba,

                     módosítható a melléklet az új exportáló gyártónak a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok jegyzékébe történő felvételével, amely vállalatra így a 15,8 %-os súlyozott átlagos vámot kell alkalmazni.”

         3. cikk
   A 205/2013/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

      „1.   A Bizottság 830/2014/EU (9) végrehajtási rendeletének 1. cikkével módosított 2/2012/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdése által a kínai vállalatok tekintetében „minden más vállalatra” alkalmazandó, a Kínai Népköztársaságból származó, rozsdamentes acélból készült kötőelemek és részeik behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám ezennel kiterjesztésre kerül a jelenleg az ex 7318 12 10, ex 7318 14 10, ex 7318 15 30, ex 7318 15 51, ex 7318 15 61 és ex 7318 15 70 KN-kódok (7318121011, 7318121091, 7318141051, 7318141081, 7318153011, 7318153061, 7318153081, 7318155111, 7318155161, 7318155181, 7318156111, 7318156161, 7318156181, 7318157011, 7318157061 és 7318157081 TARIC kódok) alá tartozó, rozsdamentes acélból készült kötőelemek és részeik Fülöp-szigeteken feladott importszállítmányaira, függetlenül attól, hogy az árut a Fülöp-szigetekről származóként jelentették-e be vagy sem. Az intézkedés alól kivételt élveznek az alább felsorolt vállalatok által előállított áruk:

                  Vállalat

                  TARIC-kiegészítő kód

                  Multi-Tek Fasteners Inc, Clark Freeport Zone, Pampanga, Fülöp-szigetek

                  B355

                  Rosario Fasteners Corporation, Cavite Economic Area, Fülöp-szigetek

                  B356

   4. cikk
   Az e rendelettel módosított 1890/2005/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének és a 205/2013/EU végrehajtási rendelettel kiterjesztett 2/2012/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (1) bekezdésének hatálya alá nem tartozó termékek esetében, az 1890/2005/EK végrehajtási rendelet 1. cikkének (1) bekezdése és 2. cikke alapján, valamint a 205/2013/EU végrehajtási rendelettel kiterjesztett 2/2012/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (1) bekezdése szerint az e rendelet általi módosítás előtt megfizetett vagy elkönyvelt végleges dömpingellenes vámokat vissza kell fizetni vagy el kell engedni.
   A visszafizetést és az elengedést az alkalmazandó vámjogszabályoknak megfelelően a nemzeti vámhatóságoknál kell kérelmezni. Azokban az esetekben, amelyekben a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (10) 236. cikke (2) bekezdésében megállapított határidők e rendelet kihirdetése előtt vagy annak a napján lejárnak, illetve amennyiben e napot követő hat hónapon belül járnak le – azokat meg kell hosszabbítani oly módon, hogy azok e rendelet hatálybalépése után hat hónappal járjanak le.
   5. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
   Ezt a rendeletet visszamenőleges hatállyal 2005. november 20-tól kell alkalmazni.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2014. július 30-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  A Tanács 2005. november 14-i 1890/2005/EK rendelete a Kínai Népköztársaságból, Indonéziából, Tajvanból, Thaiföldről és Vietnamból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az ideiglenesen kivetett vám végleges beszedéséről, valamint a Malajziából és a Fülöp-szigetekről származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről (HL L 302., 2005.11.19., 1. o.).

      (3)  A Tanács 2012. január 4-i 2/2012/EU végrehajtási rendelete a Kínai Népköztársaságból és Tajvanból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről (HL L 5., 2012.1.7., 1. o.).

      (4)  A Tanács 2013. március 7-i 205/2013/EU végrehajtási rendelete a 2/2012/EU végrehajtási rendelettel kivetett, a Kínai Népköztársaságból és Tajvanból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik Fülöp-szigeteken feladott – adott esetben a Fülöp-szigetekről származóként bejelentett – importszállítmányaira történő kiterjesztéséről és a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik Malajziában vagy Thaiföldön feladott – adott esetben Malajziából vagy Thaiföldről származóként bejelentett – importszállítmányaira az említett rendelet által kiszabott dömpingellenes intézkedések esetleges kijátszására vonatkozó vizsgálat lezárásáról (HL L 68., 2013.3.12., 1. o.).

      (5)  HL C 160., 2013.6.6., 3. o.

      (6)  Az időközi felülvizsgálatot a Bizottság hivatalból kezdeményezte a Kínai Népköztársaságra vonatkozóan, mivel az intézkedések jelenleg Tajvanra és a Kínai Népköztársaságra is alkalmazandók.

      (7)  Hatályvesztési felülvizsgálat (22) preambulumbekezdése.

      (10)  A Tanács 1992. október 12-i 2913/92/EGK rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról (HL L 302., 1992.10.19., 1. o.).


title: A Bizottság (EU) 2017/805 végrehajtási rendelete (2017. május 11.) a flazaszulfuron hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyása meghosszabbításáról, továbbá az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg. )

text:
               12.5.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 121/26

         A BIZOTTSÁG (EU) 2017/805 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2017. május 11.)
   a flazaszulfuron hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyása meghosszabbításáról, továbbá az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 20. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2004/30/EK bizottsági irányelv (2) hatóanyagként felvette a flazaszulfuront a 91/414/EGK tanácsi irányelv (3) I. mellékletébe

               (2)

               A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében szereplő hatóanyagok az 1107/2009/EK rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagnak tekintendők, és az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) mellékletének A. részében is fel vannak sorolva.

               (3)

               A flazaszulfuron hatóanyagnak az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének A. részében megállapított jóváhagyása 2018. január 31-én lejár.

               (4)

               A 844/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) 1. cikkének megfelelően az említett cikkben előírt határidőn belül kérelmet nyújtottak be a flazaszulfuron hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítására.

               (5)

               A kérelmező a 844/2012/EU végrehajtási rendelet 6. cikkének megfelelően előírt kiegészítő dossziékat benyújtotta. A referens tagállam a kérelmet hiánytalannak találta.

               (6)

               A referens tagállam a társreferens tagállammal konzultálva elkészítette a jóváhagyás meghosszabbítása iránti kérelmet értékelő jelentést, amelyet 2015. augusztus 14-én benyújtott az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (a továbbiakban: Hatóság) és a Bizottsághoz.

               (7)

               A Hatóság a hosszabbítás iránti kérelmet értékelő jelentést észrevételezésre megküldte a kérelmezőnek és a tagállamoknak, majd a kapott észrevételeket továbbította a Bizottságnak. A Hatóság ezenkívül közzétette a kiegészítő összegző dossziét.

               (8)

               A Hatóság 2016. augusztus 10-én eljuttatta a Bizottsághoz arra vonatkozó következtetéseit (6), hogy a flazaszulfuron várhatóan megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumoknak. A Bizottság 2016. október 6-án a flazaszulfuronra vonatkozó, a jóváhagyás meghosszabbításával kapcsolatos jelentést a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága elé terjesztette.

               (9)

               Legalább egy, flazaszulfuront tartalmazó növényvédő szer egy vagy több reprezentatív felhasználása tekintetében megállapítást nyert, hogy az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumok teljesülnek. Helyénvaló tehát meghosszabbítani a flazaszulfuron jóváhagyását.

               (10)

               A flazaszulfuron jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó kockázatértékelés korlátozott számú reprezentatív használaton alapul, ez azonban nem szab határt azon használatoknak, amelyek tekintetében a flazaszulfuront tartalmazó növényvédő szerek engedélyezhetők. Ezért nem indokolt fenntartani a kizárólag gyomirtó szerként való felhasználásra történő korlátozást.

               (11)

               Az 1107/2009/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének a rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett rendelkezései alapján, valamint a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek fényében azonban a jóváhagyás feltételeit bizonyos feltételekkel és korlátozásokkal ki kell egészíteni. Különösen indokolt további megerősítő információkat kérni.

               (12)

               Az 1107/2009/EK rendelet 20. cikke (3) bekezdésének a 13. cikk (4) bekezdésével összefüggésben értelmezett rendelkezései értelmében az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

               (13)

               Az (EU) 2016/2016 bizottsági végrehajtási rendelet (7)2018. január. 31-ig meghosszabbította a flazaszulfuron jóváhagyási időszakát annak érdekében, hogy a jóváhagyás meghosszabbítására irányuló eljárást az előtt le lehessen zárni, mielőtt lejárna az anyag jóváhagyása. Ugyanakkor, mivel a jóváhagyás meghosszabbítására vonatkozó határozatot már a kiterjesztett időtartamú jóváhagyás lejártát megelőzően meghozták, ez a rendelet a 2017. augusztus 1-jétől alkalmazandó.

               (14)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítása
   Az I. mellékletben meghatározott flazaszulfuron hatóanyag jóváhagyása az ugyanott foglalt feltételekkel meghosszabbításra kerül.
   2. cikk
   Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet módosításai
   Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.
   3. cikk
   Hatálybalépés és alkalmazás
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   Ezt a rendeletet 2017. augusztus 1-jétől kell alkalmazni.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2017. május 11-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

      (2)  A Bizottság 2004/30/EK irányelve (2004. március 10.) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a benzoesav, a flazaszulfuron és a piraklosztrobin hatóanyagként való felvétele tekintetében történő módosításáról (HL L 77., 2004.3.13., 50. o.).

      (3)  A Tanács 91/414/EGK irányelve (1991. július 15.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról (HL L 230., 1991.8.19., 1. o.).

      (4)  A Bizottság 540/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 25.) az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 153., 2011.6.11., 1. o.).

      (5)  A Bizottság 844/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. szeptember 18.) a hatóanyagok jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó eljárás végrehajtásához szükséges rendelkezéseknek a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megállapításáról (HL L 252., 2012.9.19., 26. o.).

      (6)  The EFSA Journal (2016); 14(9):4575, 24 pp. Online elérhető a következő címen: www.efsa.europa.eu.

      (7)  A Bizottság (EU) 2016/2016 végrehajtási rendelete (2016. november 17.) az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletnek az acetamiprid, a benzoesav, a flazaszulfuron, a mekoprop-P, a mepanipirim, a mezoszulfuron, a propineb, a propoxikarbazon, a propizamid, a propikonazol, a Pseudomonas chlororaphis MA 342 törzse, a piraklosztrobin, a kinoxifen, a tiakloprid, a tiram, a ziram és a zoxamid hatóanyag jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (HL L 312., 2016.11.18., 21. o.).

      I. MELLÉKLET

                  Közhasználatú név, azonosító számok

                  IUPAC-név

                  Tisztaság (1)

                  Jóváhagyás dátuma

                  Jóváhagyás lejárta

                  Egyedi rendelkezések

                  Flazaszulfuron
                  CAS-szám: 104040-78-0
                  CIPAC-szám: 595

                  1-(4,6-dimetoxi-pirimidin-2-il)-3-(3-trifluor-metil-2-piridil-szulfonil)karbamid

                  ≥ 960 g/kg

                  2017. augusztus 1.

                  2032. július 31.

                  Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a flazaszulfuronról szóló megújítási jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.
                  Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:

                              —

                              a vízi növények védelme,

                              —

                              a nem célzott szárazföldi növények védelme,

                              —

                              a felszín alatti vizek védelme, ha az anyagot érzékeny talajú és/vagy érzékeny éghajlati adottságú régiókban alkalmazzák.

                        A felhasználási feltételek között adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.
                  A kérelmező a vízkezelési eljárások által a felszíni és a felszín alatti vizekben jelen lévő szermaradékok jellegére gyakorolt hatás értékeléséről szóló útmutató Bizottság általi közzétételét követő két éven belül köteles megerősítő információkat benyújtani a Bizottságnak, a tagállamoknak és a Hatóságnak a vízkezelési eljárások által az ivóvízben jelen lévő szermaradékok jellegére gyakorolt hatásról.

         (1)  A hatóanyag azonosítására és specifikációjára vonatkozó további részletek a vizsgálati jelentésben találhatók.

      II. MELLÉKLET
      Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete az alábbiak szerint módosul:

                  1.

                  az A. részben a flazaszulfuronra vonatkozó 80. bejegyzést el kell hagyni;

                  2.

                  a B. rész a következő 108. bejegyzéssel egészül ki:

                              Szám

                              Közhasználatú név, azonosító számok

                              IUPAC-név

                              Tisztaság (1)

                              Jóváhagyás dátuma

                              Jóváhagyás lejárta

                              Egyedi rendelkezések

                              „108

                              Flazaszulfuron
                              CAS-szám: 104040-78-0
                              CIPAC-szám: 595

                              1-(4,6-dimetoxi-pirimidin-2-il)-3-(3-trifluor-metil-2-piridil-szulfonil)karbamid

                              ≥ 960 g/kg

                              2017. augusztus 1.

                              2032. július 31.

                              Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a flazaszulfuronról szóló megújítási jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.
                              Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:

                                          —

                                          a vízi növények védelme,

                                          —

                                          a nem célzott szárazföldi növények védelme,

                                          —

                                          a felszín alatti vizek védelme, ha az anyagot érzékeny talajú és/vagy érzékeny éghajlati adottságú régiókban alkalmazzák.

                                    A felhasználási feltételek között adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.
                              A kérelmező a vízkezelési eljárások által a felszíni és a felszín alatti vizekben jelen lévő szermaradékok jellegére gyakorolt hatás értékeléséről szóló útmutató Bizottság általi közzétételét követő két éven belül köteles megerősítő információkat benyújtani a Bizottságnak, a tagállamoknak és a Hatóságnak a vízkezelési eljárások által az ivóvízben jelen lévő szermaradékok jellegére gyakorolt hatásról.”

         (1)  A hatóanyag azonosítására és specifikációjára vonatkozó további részletek a vizsgálati jelentésben találhatók.