title: A Bizottság (EU) 2017/1019 végrehajtási rendelete (2017. június 16.) a Fehérorosz Köztársaságból származó egyes betonmegerősítő-rudak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

text:
               17.6.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 155/6

         A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1019 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2017. június 16.)
   a Fehérorosz Köztársaságból származó egyes betonmegerősítő-rudak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,
   mivel:
   A.   AZ ELJÁRÁS

   1.   Ideiglenes intézkedések

               (1)

               Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2016. március 31-én (2) vizsgálatot indított azt követően, hogy 2016. február 15-én az Európai Acélszövetség (a továbbiakban: Eurofer vagy panaszos) panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyek termelése a teljes uniós betonacél-termelés több mint 25 %-át teszi ki.

               (2)

               A Bizottság 2016. december 20-án az (EU) 2016/2303 végrehajtási rendelettel (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) (3) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Fehérorosz Köztársaságból (a továbbiakban: Fehéroroszország vagy az érintett ország) származó egyes betonmegerősítő-rudak behozatalára.

         2.   Az eljárás további menete

               (3)

               Azon lényeges tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján kivetették az ideiglenes dömpingellenes vámot (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), a panaszos és az egyetlen fehéroroszországi exportáló gyártó nyújtott be írásbeli beadványokat az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban. A Bizottság a meghallgatást kérő felek számára lehetővé tette a meghallgatást.

               (4)

               A fehéroroszországi exportáló gyártót és az uniós gyártókat is meghallgatták.

               (5)

               A Bizottság mérlegelte az érdekelt felek szóbeli és írásbeli észrevételeit, és az ideiglenes megállapításokat indokolt esetben módosította.

               (6)

               Az ideiglenes rendelet (124) és (133) preambulumbekezdésben említett, az eljárás ideiglenes szakaszában nem ellenőrzött kitöltött kérdőívek ellenőrzése céljából helyszíni ellenőrző látogatásokra került sor a következő feleknél:

                           a)

                           független uniós importőr:

                                       —

                                       Duferco Deutschland GmbH, Németország

                           b)

                           uniós felhasználók:

                                       —

                                       ATG Deutschland GmbH, Németország

                                       —

                                       Tilts Ltd., Lettország

               (7)

               A Bizottság valamennyi felet tájékoztatta azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges dömpingellenes vámot kíván kivetni a betonacél rudak behozatalára (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). A felek számára határidőt biztosított ahhoz, hogy megtegyék a végleges nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételeiket. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a Bizottság az Általános tájékoztató (18)–(24) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások fényében elemezte a kármutatókat, amely elemzésből kivette az olasz piacra vonatkozó adatokat; erről valamennyi felet tájékoztatták (újabb végső nyilvánosságra hozatal). Ezt követően a felek számára határidőt biztosítottak ahhoz, hogy megtegyék az újabb nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételeiket. Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket a Bizottság mérlegelte, és indokolt esetben figyelembe vette.

         3.   Mintavétel

               (8)

               A mintavételi eljárásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (7)–(10) preambulumbekezdésében tett ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.

         4.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

               (9)

               A vizsgálati időszakkal és a figyelembe vett időszakkal kapcsolatos észrevételek hiányában a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdésében megállapított időszakokat.

         B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

               (10)

               Az ideiglenes rendelet (15)–(16) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a vizsgált termék a „Fehéroroszországból származó és jelenleg az ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10, ex 7214 99 71, ex 7214 99 79 és ex 7214 99 95 KN-kód alá tartozó egyes, vasból vagy ötvözetlen acélból készült, kovácsolt, melegen hengerelt, melegen húzott vagy -extrudált, hengerlés után csavart is, de tovább nem megmunkált, valamint a hengerelésből eredő bevágásokkal, bordákkal, hornyokkal vagy más mélyedésekkel, kiemelkedésekkel rendelkező betonmegerősítő-rudak (a továbbiakban: betonacél rudak vagy érintett termék). Az érintett termék nem foglalja magában a kiváló fáradási tulajdonsággal rendelkező vas vagy betonacél rudakat.”

               (11)

               A fehéroroszországi exportáló gyártó már a vizsgálat ideiglenes szakaszában rámutatott, hogy a panasz (amely két KN-kódot említ) és az eljárás megindításáról szóló értesítés (amely kilenc KN-kódot említ) – véleménye szerint – ellentmondásban áll egymással. Miután az ideiglenes rendelet erre vonatkozó magyarázatot tartalmazott, a fehéroroszországi exportőr megváltoztatta állításának jellegét, és egy további mondat felvételét kérte az érintett termék leírásába abból a célból, hogy világossá tegye: a köracél és más típusú, bevágásokkal, bordákkal vagy más mélyedésekkel, kiemelkedésekkel nem rendelkező, az újabb hét KN-kód alá tartozó rudak nem tartoznak az érintett termékkörbe.

               (12)

               A panaszos másfelől – a fehéroroszországi társaság követelésével ellentétesen – azt állította, hogy a köracél és egyéb, mélyedésekkel, kiemelkedésekkel nem rendelkező rudakat is a termékkörbe kell sorolni.

               (13)

               Alapos vizsgálatot követően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az érintett terméknek a panaszban és az eljárás megindításáról szóló értesítésben található meghatározása leíró része egyértelműen nem terjed ki a köracélra és egyéb, mélyedésekkel, kiemelkedésekkel nem rendelkező rudakra, ebből következően ezek a rudak kívül esnek a termékkörön. Ezenkívül az érintett termékre vonatkozóan a dömpingszámítások és a kárelemzés céljára gyűjtött adatok között nem voltak a köracélra vagy a mélyedésekkel, kiemelkedésekkel nem rendelkező rudakra vonatkozó adatok. A termékkör fogalommeghatározásának tehát egyértelművé kell tennie, hogy a köracél és a mélyedésekkel, kiemelkedésekkel nem rendelkező rudak nem tartoznak az érintett termék körébe. A Bizottság ezért elfogadja a fehéroroszországi exportáló gyártó által az érintett termék leírásában javasolt változtatásokat. Ezen értékelés során a Bizottság ellenőrizte, hogy az ex 7214 99 71 és ex 7214 99 79 KN-kódok kizárólag a köracélra és a mélyedésekkel, kiemelkedésekkel nem rendelkező rudakra vonatkoznak, és ennek nyomán kivette a rájuk való utalást a termékkör meghatározásából. A Bizottság azt az észrevételt is tette, hogy ezek a rudak hibásan kerültek az ideiglenes rendelet (62), (63), (65) és (103) preambulumbekezdésében szereplő adatok közé (uniós felhasználás, az érintett behozatalok volumene és piaci részesedése, importárak, valamint a harmadik országokból érkező behozatal), ezért ezeket az adatokat ennek megfelelően felülvizsgálta.

               (14)

               A fentiekre figyelemmel a Bizottság a következőképpen pontosítja az érintett termék fogalmának meghatározását:
               „Az érintett termék a Fehéroroszországból származó és jelenleg az ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 és ex 7214 99 95 KN-kód alá tartozó egyes betonmegerősítő-rudak, vasból vagy ötvözetlen acélból, kovácsolva, melegen hengerelve, melegen húzva vagy -extrudálva, hengerlés után csavarva is de tovább nem megmunkálva, a hengerelésből eredő bevágásokkal, bordákkal, hornyokkal vagy más mélyedésekkel, kiemelkedésekkel (a továbbiakban: érintett termék). A kiváló fáradási tulajdonsággal rendelkező vas vagy betonacél rudak és más hosszú termékek – köztük a köracél – ki vannak zárva a termékkörből.”

         C.   DÖMPING

               (15)

               A dömpingszámítás részleteire vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (19)–(55) preambulumbekezdésében tett ideiglenes megállapításokat és következtetéseket a Bizottság megerősíti.

         D.   UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT

               (16)

               Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (56)–(59) preambulumbekezdésében tett ideiglenes megállapításokat és következtetéseket a Bizottság megerősíti.

         E.   KÁR

               (17)

               Ahogyan a (13) és (14) preambulumbekezdésben is szerepel, a köracél és a mélyedésekkel, kiemelkedésekkel nem rendelkező rudak nem tartoznak az érintett termék körébe. Ezek a termékek jelenleg az ex 7214 99 71 és 7214 99 79 KN-kód alá tartoznak. Az ideiglenes rendelet (62), (63) és (65) preambulumbekezdése szerinti információk módosítva az alábbi táblázatban szerepelnek:

         1.   Uniós felhasználás

               2012

               2013

               2014

               Vizsgálati időszak

               Felhasználás (tonna)

               9 308 774

               8 628 127

               9 239 505

               9 544 273

                  Index (2012 = 100)

                  100

                  93

                  99

                  103

         2.   Az érintett behozatal volumene és piaci részesedése

               2012

               2013

               2014

               Vizsgálati időszak

               Volumen (tonna)

               159 395

               140 970

               236 109

               457 755

                  Index (2012 = 100)

                  100

                  88

                  148

                  287

               Piaci részesedés az uniós felhasználásban (%)

               1,8

               1,6

               2,6

               4,8

                  Index (2012 = 100)

                  100

                  95

                  149

                  280

               Importárak

               Átlagár (EUR/tonna)

               495

               463

               436

               372

                  Index (2013 = 100)

                  100

                  93

                  88

                  75

               (18)

               A fenti adatok kiigazítása semmiféle hatással nem volt a kárfelmérésre. Valójában a megfigyelt tendenciák ugyanazok maradtak, ezért a Bizottság megerősíti az általa az ideiglenes rendelet (62)–(66) preambulumbekezdésében tett ideiglenes megállapításokat.

         3.   Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó egyes károkozási adatok árrögzítés miatti megbízhatatlansága

               (19)

               Ahogy az ideiglenes rendelet (132) preambulumbekezdésében is szerepel, a fehéroroszországi exportáló gyártó és a mintában nem szereplő egyik uniós importőr felvetette, hogy az uniós gyártók – állítólagosan – árrögzítést alkalmaznak egymás között és emiatt a károkozási adatok megbízhatatlanok. Ezt az állítást a fehéroroszországi vállalat az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követő beadványában is kifejtette. A fehéroroszországi exportáló gyártó jelezte, hogy az olasz versenyhatóság (Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato; a továbbiakban: AGCM) egyes észak-olaszországi székhelyű vállalatokkal kapcsolatban kartellvizsgálatot folytat. Az egyik érintett vállalat szerepel az uniós gyártókból álló, a jelenlegi dömpingellenes vizsgálatban felvett mintában.

               (20)

               Ezen állítást követően a Bizottság tájékoztatást kért az AGCM-től, hogy értékelje, a szóban forgó tények befolyásolják-e – és ha igen, milyen mértékben – a jelenlegi dömpingellenes eljárásban az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó károkozási adatok megbízhatóságát.

               (21)

               Az ítélkezési gyakorlat szerint olyan helyzetben, amikor versenyellenes magatartással kapcsolatos vizsgálat van folyamatban a nemzeti versenyhatóság előtt, a Bizottságnak mérlegelnie kell, hogy az uniós gazdasági ágazat – e magatartáson keresztül – hozzájárult-e az elszenvedett kárhoz, és meg kell állapítania, hogy a kár, amelyre a következtetéseit alapozza, nem a versenyellenes magatartásból származott-e. Ilyen helyzetben a Bizottság nem várhat addig, amíg az illetékes nemzeti hatóság lezárja a vizsgálatát, hanem a dömpingellenes vizsgálatokra vonatkozó eljárási szabályok szerint be kell kérnie a vonatkozó információkat a felektől és a nemzeti hatóságoktól, és meg kell vizsgálnia azokat (4).

               (22)

               Az alaprendelet 6. cikkének (3) bekezdése szerinti megkeresés alapján az AGCM arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy 2015. október 21-én hivatalos vizsgálatot indított hat, betonmegerősítő-rudakat és hegesztett huzalt előállító olaszországi gyártó vonatkozásában az EUMSZ 101. cikkének állítólagos megsértése miatt (5). Az egyik érintett vállalat a jelenlegi dömpingellenes vizsgálat mintájában szereplő olasz gyártó. Az AGCM 2016 szeptemberében két további olasz gyártóra is kiterjesztette az eljárást. Az összes rendelkezésre álló információ részletes áttekintését követően az AGCM kifogásközlést bocsátott ki, amelyet 2017. január 18-án közöltek az érintett vállalatokkal. A jelenleg vizsgált versenyellenes magatartás nyolc olasz vállalat közötti állítólagos információcserében és az árakkal kapcsolatos összejátszásban nyilvánul meg, amely e vállalatok tevékenysége tekintetében az értéklánc több fázisában is megjelenik – az alapanyagok megvásárlásától kezdve a termelési kapacitás szintjein és a tényleges gyártáson át egészen a kibocsátás értékesítéséig; minderre a 2010 és 2016 közötti időszakban kerülhetett sor. A keresleti és kínálati oldali jellemzői miatt a vizsgálat megindításáról szóló hivatalos határozat az érintett földrajzi piacot nemzetiként határozta meg.

               (23)

               Az AGCM által rendelkezésre bocsátott információk tanúsága szerint az e vizsgálattal érintett termék – betonacél rudak – átfedést mutat az antitrösztvizsgálat tárgyát képező termékekkel, ezenfelül az állítólagos kartell a teljes vizsgálati időszakban megvalósult. Ilyen körülmények között a Bizottság úgy véli, hogy a mintában szereplő olasz gyártó adatai a kárelemzés céljára nem megbízhatóak.

               (24)

               A Bizottság ezért az uniós felhasználást, az érintett behozatal volumenét és piaci részesedését, valamint a makro- és mikrogazdasági kármutatókat az olasz piacra vonatkozó adatok kizárásával elemezte. Az átláthatóság kedvéért az alábbiakban a releváns számadatok az olasz vállalatokat figyelmen kívül hagyva szerepelnek.

                           a)

                           Uniós felhasználás

                                       2012

                                       2013

                                       2014

                                       Vizsgálati időszak

                                       Felhasználás (tonna)

                                       7 400 363

                                       7 241 202

                                       7 917 877

                                       8 149 861

                                          Index (2012 = 100)

                                          100

                                          98

                                          107

                                          110

                           b)

                           Az érintett behozatal volumene és piaci részesedése

                                       2012

                                       2013

                                       2014

                                       Vizsgálati időszak

                                       Volumen (tonna)

                                       159 395

                                       140 970

                                       236 109

                                       457 755

                                          Index (2012 = 100)

                                          100

                                          88

                                          148

                                          287

                                       Piaci részesedés az uniós felhasználásban (%)

                                       2,2

                                       1,9

                                       3,0

                                       5,6

                                          Index (2012 = 100)

                                          100

                                          90

                                          138

                                          261

               (25)

               Makrogazdasági mutatók (táblázatok)

                           a)

                           Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

                                       2012

                                       2013

                                       2014

                                       Vizsgálati időszak

                                       Termelési volumen (tonna)

                                       10 108 006

                                       9 652 130

                                       10 283 598

                                       9 605 712

                                          Index (2012 = 100)

                                          100

                                          95

                                          102

                                          95

                                       Termelési kapacitás (tonna)

                                       13 850 553

                                       14 047 161

                                       14 173 253

                                       13 910 700

                                          Index (2012 = 100)

                                          100

                                          101

                                          102

                                          100

                                       Kapacitáskihasználás (%)

                                       73

                                       69

                                       73

                                       69

                                          Index (2012 = 100)

                                          100

                                          94

                                          99

                                          95

                           b)

                           Értékesítési volumen, piaci részesedés és növekedés

                                       2012

                                       2013

                                       2014

                                       Vizsgálati időszak

                                       Független felek közötti értékesítések volumene (tonna)

                                       6 358 083

                                       6 177 049

                                       6 232 069

                                       6 229 333

                                          Index (2012 = 100)

                                          100

                                          97

                                          98

                                          98

                                       Független felek közötti értékesítések piaci részesedése (%)

                                       86

                                       85

                                       79

                                       76

                                          Index (2012 = 100)

                                          100

                                          99

                                          92

                                          89

                                       A kapcsolatban álló felek közötti értékesítések volumene (tonna)

                                       355 888

                                       361 542

                                       730 267

                                       625 858

                                          Index (2012 = 100)

                                          100

                                          102

                                          205

                                          176

                                       A kapcsolatban álló felek közötti értékesítések piaci részesedése (%)

                                       5

                                       5

                                       9

                                       8

                                          Index (2012 = 100)

                                          100

                                          104

                                          192

                                          160

                           c)

                           Foglalkoztatás és termelékenység

                                       2012

                                       2013

                                       2014

                                       Vizsgálati időszak

                                       Alkalmazottak létszáma

                                       4 314

                                       4 103

                                       4 278

                                       4 189

                                          Index (2012 = 100)

                                          100

                                          95

                                          99

                                          97

                                       Termelékenység (millió tonna/alkalmazott)

                                       2 343

                                       2 353

                                       2 404

                                       2 293

                                          Index (2012 = 100)

                                          100

                                          100

                                          103

                                          98

               (26)

               Mikrogazdasági mutatók (táblázatok – a bizalmas kezelés céljából az adatok indexálva vannak)

                           a)

                           Átlagos értékesítési egységárak az uniós piacon és termelési egységköltség

                                       2012

                                       2013

                                       2014

                                       Vizsgálati időszak

                                       Átlagos értékesítési egységár az Unióban, független vevőknek (EUR/tonna)

                                          Index (2012 = 100)

                                          100

                                          93

                                          89

                                          78

                                       Az értékesített áruk egységköltsége (EUR/tonna)

                                          Index (2012 = 100)

                                          100

                                          96

                                          91

                                          81

                           b)

                           Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

                                       2012

                                       2013

                                       2014

                                       Vizsgálati időszak

                                       Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

                                          Index (2012 = 100)

                                          100

                                          – 593

                                          – 435

                                          – 603

                                       Pénzforgalom (EUR)

                                          Index (2012 = 100)

                                          100

                                          35

                                          51

                                          14

                                       Beruházások (EUR)

                                          Index (2012 = 100)

                                          100

                                          83

                                          79

                                          72

                                       Beruházások megtérülése

                                          Index (2012 = 100)

                                          100

                                          – 606

                                          – 500

                                          – 645

                           c)

                           Készletek

                                       2012

                                       2013

                                       2014

                                       Vizsgálati időszak

                                       Zárókészletek (tonna)

                                          Index (2012 = 100)

                                          100

                                          85

                                          106

                                          73

                           d)

                           Munkaerőköltségek

                                       2012

                                       2013

                                       2014

                                       Vizsgálati időszak

                                       Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

                                          Index (2012 = 100)

                                          100

                                          100

                                          104

                                          103

               (27)

               A fentiek alapján a Bizottság megjegyzi, hogy a kármutatók olaszországi adatok nélküli megállapítása gyakorlatilag ugyanazt az eredményt adja, mint az egész uniós piacra vonatkozó – azaz az olaszországi adatokat is tartalmazó – számadatok. Ebből következően megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat az olasz piacra vonatkozó adatoknak a kárelemzésből való kizárását követően is olyan képet mutat, mint amely az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében vett jelentős kárt szenvedett.

               (28)

               Ami az alákínálást illeti, a Bizottság először is megjegyzi, hogy az ideiglenes szakaszban megállapított alákínálási különbözet 4,5 % volt. A fenti (19)–(23) preambulumbekezdés megállapításainak fényében a Bizottság újra megvizsgálta az alákínálás fennállását. A Bizottság a mintában szereplő vállalatoktól származó adatok felhasználásával állapítja meg, hogy történt-e alákínálás. Ezért a Bizottság kizárta a mintában szereplő olasz gyártóra vonatkozó adatokat az alákínálás számításából. A mintában szereplő összes vállalat mínusz az olasz cég adatain alapuló alákínálási különbözet továbbra is jelentős: 4,4 %.

               (29)

               A fehéroroszországi exportáló gyártó azt is állította, hogy az alákínálás (és áron aluli értékesítés) kiszámítását nem szabad úgy végezni, hogy a mintában szereplő uniós gyártók valamennyi ügyletének árát összehasonlítják egymással, hanem csak azokat az ügyleteket kell összehasonlítani, amelyek versenyben állnak a fehéroroszországi behozatallal. Az alákínálás számítása rendszerint az érintett termék Unióba való dömpingelt behozatala alapján történik, amelyet összevetnek az uniós gazdasági ágazat összes hasonló értékesítésével. Figyelemmel azonban ezen ügy konkrét körülményeire és az érintett termék konkrét jellemzőire, a Bizottság úgy is kiszámította az alákínálási különbözetet, hogy az elemzést azon tagállamokra korlátozta, ahol a fehéroroszországi termékeket először értékesítették, azaz főként Hollandiára, Németországra, Lengyelországra és Litvániára. Ez a megközelítés azon a konzervatív feltételezésen alapszik, hogy a dömpingelt behozatal először ezekben a tagállamokban gyakorolt azonnali és közvetlen nyomást az uniós értékesítési árakra. Ebből következően a hatás más tagállamokra való későbbi átterjedését a Bizottság szándékosan figyelmen kívül hagyta. E forgatókönyv szerint a Bizottság a fehéroroszországi dömpingelt behozatal megfelelően korrigált, súlyozott átlagos értékesítési árait hasonlította össze a mintában szereplő uniós gyártók – az olaszországi székhelyű vállalatot kivéve – megfelelő, független vevőknek felszámított értékesítési áraival azon régiókban, ahol közvetlen versenyre került sor fehéroroszországi termékekkel. Így a Bizottság az ideiglenes rendelet (68) preambulumbekezdésében megállapított 4,5 % helyett 2,8 %-os alákínálási különbözetet kapott eredményül.

               (30)

               Az e vizsgálattal érintett termék nyersanyagnak tekinthető, a nyersanyagok pedig igen árérzékeny termékek. Ebből következően a Bizottság megállapítja, hogy még egy 2,8 %-os alákínálási különbözet is jelentős és elengedő ahhoz, hogy az ideiglenes rendelet (83), (84) és (98) preambulumbekezdésében kifejtett áreróziót okozzon.

               (31)

               A végső nyilvánosságra hozatalt követően a fehéroroszországi exportáló gyártó azt állította továbbá, hogy a fenti (19)–(23) preambulumbekezdésben szereplő megállapítások valószínűleg továbbgyűrűző hatást gyakorolnak más tagállamokra, különösen Franciaországban, ahol az egyik olasz gyártó anyavállalatának erős piaci pozícióval rendelkező leányvállalata van. Az állítólagos olaszországi versenyellenes magatartás tekintetében ugyanakkor az AGCM az érintett földrajzi piacot nemzetiként határozta meg. Ezenfelül, az ügyiratból kiolvasható, (19)–(23) preambulumbekezdésben összegzett bizonyítékok önmagukban nem támasztják alá a szóban forgó állítást. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.

         4.   A kárra vonatkozó következtetés

               (32)

               Az uniós gazdasági ágazatnak okozott kárra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (70)–(95) preambulumbekezdésében tett ideiglenes megállapításokat és következtetéseket a Bizottság megerősíti.

         F.   OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

   1.   A dömpingelt behozatal hatása

               (33)

               A dömpingelt behozatalnak az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére gyakorolt hatására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (97)–(100) preambulumbekezdésében tett megállapításokat és következtetéseket a Bizottság megerősíti.

         2.   Az egyéb tényezők hatása

   2.1.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

               (34)

               Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítményére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (101) preambulumbekezdésében levont következtetést a Bizottság megerősíti.

         2.2.   Értékesítés kapcsolatban álló felek számára

               (35)

               A kapcsolatban álló felek számára történt értékesítésekre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (102)–(103) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősíti.

         2.3.   Harmadik országokból érkező behozatal

               (36)

               Ahogyan a (13) és (14) preambulumbekezdésben is szerepel, a köracél és a mélyedésekkel, kiemelkedésekkel nem rendelkező rudak nem tartoznak az érintett termék körébe. Az ideiglenes rendelet (103) preambulumbekezdése szerinti információk módosítva az alábbi táblázatban szerepelnek:

                           Ország

                           2012

                           2013

                           2014

                           Vizsgálati időszak

                           Norvégia

                           Volumen (tonna)

                           195 366

                           184 632

                           201 617

                           215 046

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              95

                              103

                              110

                           Piaci részesedés (%)

                           2,1

                           2,1

                           2,2

                           2,3

                           Átlagár (EUR/tonna)

                           551

                           495

                           483

                           431

                           Bosznia-Hercegovina

                           Volumen (tonna)

                           47 702

                           79 184

                           105 909

                           116 927

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              166

                              222

                              245

                           Piaci részesedés (%)

                           0,5

                           0,9

                           1,1

                           1,2

                           Átlagár (EUR/tonna)

                           566

                           479

                           455

                           415

                           Törökország

                           Volumen (tonna)

                           92 920

                           136 128

                           195 115

                           103 484

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              147

                              210

                              111

                           Piaci részesedés (%)

                           1,0

                           1,6

                           2,1

                           1,1

                           Átlagár (EUR/tonna)

                           515

                           472

                           456

                           419

                           Ukrajna

                           Volumen (tonna)

                           66 295

                           6 089

                           24 771

                           112 605

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              9

                              37

                              170

                           Piaci részesedés (%)

                           0,7

                           0,1

                           0,3

                           1,2

                           Átlagár

                           501

                           489

                           441

                           393

                           A világ többi része

                           Volumen (tonna)

                           124 713

                           155 609

                           192 020

                           288 853

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              125

                              154

                              232

                           Piaci részesedés (%)

                           1,3

                           1,8

                           2,1

                           3,0

                           Átlagár (EUR/tonna)

                           732

                           667

                           568

                           469

               (37)

               A fenti adatok kiigazítása semmiféle hatással nem volt az ideiglenes rendelet (104) preambulumbekezdésében tett megállapításokra. Valójában a harmadik országokból érkező behozatalok árai a figyelembe vett időszak egésze alatt átlagban mindig magasabbak voltak az uniós gazdasági ágazat árainál. Fehéroroszország volt az egyetlen exportáló ország, amelynek átlagárai az uniós gazdasági ágazaténál alacsonyabb szintet értek el a vizsgálati időszakban, vagyis abban az évben, amikor a Fehéroroszországból érkező behozatal a leggyorsabb volumennövekedést érte el. Ezért a Bizottság megerősíti az ideiglenes rendelet (104) preambulumbekezdésében szereplő megállapításait.

               (38)

               A harmadik országokból származó behozatalt illetően a fehéroroszországi exportáló gyártó nem értett egyet a Bizottság következtetésével, miszerint a harmadik országok egyedi piaci részesedése csak alig növekedett, ami alól egyedül Ukrajna jelentett kivételt. A fehéroroszországi exportáló gyártó a 2016. évre vonatkozó importstatisztikával támasztotta alá véleményét, mely időszak a vizsgálati időszak utánra esik. Ezenfelül rámutatott egy állítólagos ellentmondásra az ideiglenes rendelet 6.3.3. táblázatában közölt importadatok és az Eurostat elérhető statisztikái között.

               (39)

               Erre az állításra válaszul először is meg kell jegyezni, hogy a vizsgálati időszak utáni tendenciákat és adatokat rendszerint nem veszik figyelembe a kárelemzés és az ok-okozati összefüggésre vonatkozó elemzés során. Bár a Bizottság az ideiglenes rendelet (111) preambulumbekezdésében elfogadta bizonyos, a vizsgálati időszak utáni adatok gyűjtését és felülvizsgálatát, erre az úgynevezett „héacsalási konstrukció” hatásával, az érintett termék kereslete és kínálata közötti, Lengyelország és a balti államok piacain állítólagosan később mutatkozó eltéréssel, valamint a vizsgálati időszakban a Fehéroroszországból érkező export volumenének – állítólagosan ebből a konstrukcióból fakadó – abnormálisan magas szintjével kapcsolatos állításokkal összefüggésben került sor.

               (40)

               Másodszor, a Bizottság nem alapozhatja a harmadik országokból származó behozatal hatásaival kapcsolatos megállapítását az érdekelt fél által közölt, a vizsgálati időszak utáni importadatokra, mivel csakis a figyelembe vett időszak (2012–2015) alatt megfigyelt tendenciákat kell elemeznie, mely időszakra vonatkozóan a vizsgálat során adatokat gyűjtött. A (39) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően a Bizottság ebben a vizsgálatban korlátozott mennyiségű vizsgálati időszak utáni adatot értékelt – egy rendkívüli helyzet, a héacsalási konstrukció megítélése céljából. Ebből következően az ideiglenes rendelet (104) preambulumbekezdésének megállapításait, amelyek a harmadik országok piaci részesedésében a figyelembe vett, 2015-ben záruló időszakban bekövetkezett változásokra vonatkoznak, a Bizottság megerősíti.

               (41)

               Még ha figyelembe vennék is a harmadik országokból származó behozatal vizsgálati időszak utáni alakulását, a szóban forgó behozatalnak az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt lehetséges hatására vonatkozó bizottsági következtetés semmit nem változna, mivel ezek az árak továbbra is magasabbak voltak, mint a Fehéroroszországból érkező behozatal árai.

               (42)

               Végül, az ideiglenes rendeletben közölt importadatok és az Eurostat statisztikái közötti állítólagos ellentmondást illetően megjegyzendő, hogy az utóbbi statisztikák az úgynevezett kiváló fáradási tulajdonsággal rendelkező rudak behozatali volumenét is tartalmazzák, amelyek nem tartoznak az ezen eljárás tárgyát képező termékkörbe, és nem szerepelnek az ideiglenes rendelet 6.3.3. táblázatában (6). A fentiek figyelembevételével a fehéroroszországi exportáló gyártónak a harmadik országokból érkező behozatal hatására vonatkozó állításait a Bizottság elutasítja.

               (43)

               A harmadik országokból származó behozatalra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (104) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősíti.

         2.4.   A költségek alakulása

               (44)

               A költségek alakulására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (105) preambulumbekezdésében levont következtetést a Bizottság megerősíti.

         2.5.   Az úgynevezett „héacsalási konstrukció” hatása

               (45)

               A fehéroroszországi exportáló gyártó beadványában megismételte az úgynevezett héacsalási konstrukció uniós piacra gyakorolt hatására vonatkozóan a vizsgálat ideiglenes szakaszában tett észrevételeket, és azt állította, hogy a Bizottság nem teljesítette az ügy kivizsgálására vonatkozó feladatát. Az exportáló gyártó szerint ez a konstrukció volt az elsődleges oka annak, hogy néhány uniós gyártónak pénzügyi nehézségei támadtak. E csalási konstrukció következtében két, lettországi és szlovákiai gyártó csődbe ment (2013 elején, illetve 2014 végén), és leállította a hasonló termék gyártását. Ezenkívül egy lengyelországi uniós gyártó – gépeinek továbbfejlesztése okán – 2014-ben 3 hónapra leállította a hasonló termék gyártását. Állítólagosan mindezen események együttesen vezettek oda, hogy elsősorban a lengyelországi és a balti piacokon 2013-tól kezdődően kínálati hiány alakult ki. Ezt az állítólagos rést töltötte volna be a fehéroroszországi export.

               (46)

               A fehéroroszországi exportáló gyártó azt állította továbbá, hogy a héakonstrukció miatt a 2015-ös év (a vizsgálati időszak) „szokatlan év” volt abból a szempontból, hogy nagyon magas volt az érintett termék Unióba irányuló kivitelének volumene, és az exportvolumen már a vizsgálati időszak végén csökkenni kezdett, mely csökkenés a vizsgálati időszak után is folytatódott.

               (47)

               A Bizottság ezekre az állításokra reagálva először is áttekintette a fehéroroszországi statisztikai hivatal által rendelkezésre bocsátott adatokat, és megjegyezte a következőket. Az exportáló gyártó Unióba irányuló exportja volumenének növekedése összefüggésben állt az exportáló gyártó oroszországi piacra irányuló kivitele volumenének csökkenésével. Ahogy az alábbi táblázat is mutatja, 2013 és 2015 között a fehéroroszországi exportáló gyártó jelentősen, mintegy 370 000 tonnával csökkentette az Oroszországba irányuló értékesítését, míg az uniós piacra történő értékesítését megközelítőleg ugyanennyivel, azaz 380 000 tonnával növelte.

                           2012

                           2013

                           2014

                           Vizsgálati időszak

                           2016

                           Teljes exportértékesítés

                           836

                           787

                           878

                           831

                           689

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              94

                              105

                              99

                              82

                           Oroszországba irányuló kivitel

                           545

                           591

                           474

                           221

                           157

                              Index (2012 = 100)

                              10

                              108

                              87

                              41

                              29

                           Az EU-ba irányuló teljes kivitel

                           170

                           147

                           255

                           530

                           250

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              86

                              150

                              312

                              147

                           A balti államokba irányuló kivitel

                           105

                           110

                           140

                           137

                           132

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              105

                              133

                              130

                              126

                           Lengyelországba irányuló kivitel

                           2

                           5

                           50

                           150

                           15

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              250

                              2 500

                              7 500

                              750

                           Más tagállamokba irányuló kivitel

                           63

                           32

                           65

                           243

                           103

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              51

                              103

                              386

                              163

                              Forrás: Kivonat a fehéroroszországi statisztikai hivatal adataiból.

               (48)

               Másodszor, a Bizottság értékelte a lengyel piacon és a balti államok piacain fennálló helyzetet. 2013-at illetően a lengyel piac és a balti államok piacai azzal szembesültek, hogy egy lengyelországi gyártó csökkentette, egy lettországi gyártó pedig le is állította a termelését. Ezenfelül, 2013. október 1-től a lengyel kormány fordított adózást vezetett be mintegy 40 acéltermékre – a korlátoktól és a csövektől a síkacél késztermékekig és betonacél rudakig, így kezelve a héacsalási konstrukció problémáját. A Fehéroroszországból az Unióba irányuló exportértékesítés elemzése megmutatta, hogy a fehéroroszországi exportáló gyártó Lengyelországba és a balti államokba irányuló értékesítése változatlan maradt (110 000 tonna) 2012-höz képest. A Bizottság ebből következően megállapította, hogy a fehéroroszországi exportáló gyártó nem használta ki az uniós termelésben 2013-ban mutatkozó állítólagos kínálati hiányt, továbbá hogy a piacon jelen lévő többi uniós gyártó – a meglévő készletekből vagy az exportértékesítés e piacokra való átirányításával – el tudta látni a piacot (7).

               (49)

               2014-et illetően, egy lengyelországi gyártó egy negyedévre leállította a termelést azért, hogy gépeit továbbfejlessze, egy szlovákiai gyártó pedig 2014 augusztusában leállította a termelését (a vállalat 2015. februárban csődöt jelentett). Az említett események következtében hiányzó mennyiséget mintegy 133 000 tonnára becsülik.

               (50)

               A Fehéroroszországból az Unióba irányuló exportértékesítés elemzése kimutatta, hogy a fehéroroszországi exportáló gyártó Lengyelországba és a balti államokba irányuló értékesítése valóban mintegy 75 000 tonnával nőtt. Az exportáló gyártó ugyanakkor más uniós piacokra, például Németországba is növelte értékesítését – a lényegében minimális mennyiségről mintegy 120 000 tonnára. Ebből következően a Bizottság elutasítja azt az érvet, hogy a fehéroroszországi exportáló gyártó csakis a Lengyelországban és a balti államokban fennálló rendkívüli piaci helyzet miatt növelte az uniós piacra való értékesítését, mivel a fehéroroszországi exportáló gyártó az uniós piac más részeibe – oda, ahol nem álltak fenn rendkívüli körülmények – is növelte értékesítését (sőt még gyorsabb ütemben).

               (51)

               Ami a vizsgálati időszakot illeti, a lettországi gyártó 2015 márciusában újraindult. A lengyelországi termelés visszaállt a normál szintre. A továbbiakban nem állt fönn tehát rendkívüli piaci helyzet az uniós piac e részeiben.

               (52)

               Ennek ellenére a fehéroroszországi exportáló gyártó még tovább növelte Lengyelországba irányuló értékesítését, a balti államokba irányuló értékesítését pedig 2014-hez képest fenntartotta. Sőt, a legnagyobb mértékű növekedés az uniós piac más részein (elsősorban Bulgáriában, Hollandiában és Németországban) következett be.

               (53)

               A Bizottság ebből következően megállapította, hogy a fehéroroszországi kivitel Európai Unióba irányuló növekedése nem az uniós piacon mutatkozó, kereslet-kínálat közötti eltérés, hanem az oroszországi piacon elvesztett volumen átirányítása miatt következett be. Ennélfogva az ideiglenes megállapításban szereplő, a héacsalási konstrukció hatásának nem megfelelő értékelésére vonatkozó állítás nem megalapozott, a Bizottság ezért elutasítja.

               (54)

               Az ideiglenes rendelet (111) preambulumbekezdésének megfelelően a Bizottság a vizsgálati időszak utáni importvolument is értékelte. Az adatok tanúsága szerint a Fehéroroszországból származó behozatal némileg csökkent, de még mindig jóval a 2013-as szint felett volt, többé-kevésbé a 2014-es szinten. Ebből következően azt az érvet, hogy a Fehéroroszországból származó behozatal növekedése ideiglenes volt, és annak oka csupán az uniós piac bizonyos szegmenseit érintő rendkívüli piaci helyzet volt, a Bizottság elutasítja.

               (55)

               A héacsalási konstrukcióra és a vizsgálati időszak utáni fejleményekre vonatkozó újabb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (106)–(111) preambulumbekezdésében tett megállapításokat és következtetéseket a Bizottság megerősíti.

         3.   Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

               (56)

               Mindent összefoglalva a Bizottság megítélése szerint az érdekelt felek által az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően előterjesztett érvek egyike sem volt alkalmas arra, hogy megváltoztassa az ideiglenes következtetéseket, amelyek okozati összefüggést állapítottak meg a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között a vizsgálati időszakban. Ezért az ideiglenes rendelet (112)–(115) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősíti.

               (57)

               A Bizottság megállapította, hogy az egyetlen egyéb tényező, amely hatással lehetett az uniós gazdasági ágazat helyzetére, a harmadik országokból származó behozatal volt, ahogyan ezt az ideiglenes rendelet (104) preambulumbekezdése is rögzíti. A Bizottság ugyanakkor arra a következtetésre jutott, hogy a szóban forgó behozatal nem tudta befolyásolni a fehéroroszországi dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatnak okozott jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést, és a kár elsősorban akkor is a Fehéroroszországból érkező dömpingelt behozatalra vezethető vissza.

               (58)

               A fenti elemzés alapján – amely megkülönböztette és elkülönítette az összes ismert tényezőnek az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól –, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Fehéroroszországból érkező dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében vett jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.

         G.   UNIÓS ÉRDEK

   1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

               (59)

               Az uniós gazdasági ágazat érdekeivel kapcsolatos további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (117)–(122) preambulumbekezdésében tett megállapításokat a Bizottság megerősíti.

         2.   A felhasználók és az importőrök érdeke

               (60)

               A fehéroroszországi exportáló gyártó beadványaiban azt állította, hogy a Bizottság az uniós érdek felmérése során nem vette figyelembe a balti államokban működő importőrök és felhasználók bizonyos problémáit. Állítása szerint logisztikai okok miatt (ilyenek például a vasúti összeköttetés vagy a tanúsítási előírások) a szóban forgó vállalatok számára Fehéroroszország a betonacél rudak kizárólagos beszerzési forrása.

               (61)

               E tekintetben a Bizottság megerősítette, hogy a balti államokban működő egyetlen együttműködő felhasználó bizonyos technikai problémákat tapasztalt az uniós gyártóktól érkező szállításokkal kapcsolatban (mely uniós gyártók egyike sem a balti államokban található). Másfelől ez a vállalat azt állította, hogy a Fehéroroszországból való beszerzéseket helyettesíteni tudták, és a vizsgálati időszak utáni időszakban ténylegesen helyettesítették is, Oroszországból – és bizonyos mértékig Ukrajnából – történt beszerzésekkel.

               (62)

               Ezenfelül a Bizottság igen csekély együttműködést tapasztalt a balti államokban található vállalatok részéről, ami azt jelzi, hogy ezek a vállalatok nem érzik úgy, hogy kedvezőtlenül érintenék őket az érintett termék fehéroroszországi importjával kapcsolatos esetleges dömpingellenes intézkedések.

               (63)

               A felhasználók és importőrök érdekeivel kapcsolatos további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (123)–(131) és (134) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősíti.

         3.   A vámok esetleges visszanyerése

               (64)

               Az ideiglenes nyilvánosságra hozatal utáni beadványában a panaszos azt állította, hogy az ideiglenes szakaszban javasolt dömpingellenes vám szintje (12,5 %) nem lenne elegendő, mivel az intézkedést a fehéroroszországi exportáló gyártó könnyen tompíthatná, lévén állami tulajdonú vállalat, amely nem piacgazdasággal rendelkező országban található, és állítólag kedvezően hozzáfér a nyersanyagként hasznosított, támogatott fémhulladékhoz.

               (65)

               Ezzel az állítással kapcsolatban hangsúlyozni kell, hogy a vámok esetleges visszanyerése csakis a visszanyerésre vonatkozó külön vizsgálat tárgyát képezheti az alaprendelet 12. cikke alapján, és előre nem befolyásolhatja az eredeti vizsgálatban megállapított dömpingellenes intézkedések szintjét. Az e vizsgálatban rendelkezésre álló bizonyítékok ráadásul nem támasztják alá azt az állítást, miszerint a fehéroroszországi gyártó könnyen hozzáfér támogatott nyersanyaghoz; a Bizottság a valóságban azt állapította meg, hogy a vállalat a nyersanyagait túlnyomórészt Oroszországból és Ukrajnából szerzi be, mely országok piacgazdaságnak minősülnek.

         4.   Az EU és Fehéroroszország közötti acélipari együttműködés stratégiai fontossága

               (66)

               Az ideiglenes nyilvánosságra hozatal utáni beadványában a fehéroroszországi exportáló gyártó és a fehéroroszországi hatóságok megemlítették az Unióval való acélágazati együttműködés stratégiai fontosságát és azt, hogy az intézkedések kedvezőtlenül érinthetik Fehéroroszország uniós termelőeszköz-vásárlásait, a kapcsolatban álló kereskedelmi vállalatok hálózatának létrehozását az Unióban, és az európai pénzügyi intézményekkel folytatott együttműködést.

               (67)

               Erre a kérdésre reagálva a Bizottság hangsúlyozza, hogy az intézkedések célja mindenképpen az egyenlő versenyfeltételek helyreállítása az uniós piacon. Az intézkedések nem büntető jellegűek. Ha az exportáló gyártó tartósan emeli árait, vagyis a dömping megszűnik, visszatérítést és időközi felülvizsgálatot kérhet. Ezért a Bizottság megítélése szerint a szóban forgó megfontolások az uniós érdek értékelése szempontjából nem relevánsak.

         5.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

               (68)

               Összefoglalva, az érdekelt felek által felhozott érvek egyike sem támasztja alá azt, hogy olyan kényszerítő okok állnának fenn, amelyek az érintett termék Fehéroroszországból érkező behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése ellen szólnak. A független felhasználókra és importőrökre gyakorolt bárminemű kedvezőtlen hatást mérsékli az alternatív beszállítói források rendelkezésre állása. Ezenfelül, a dömpingellenes intézkedések uniós piacra gyakorolt összhatását mérlegelve úgy tűnik, hogy különösen az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt kedvező hatások meghaladják a többi érdekelt félre gyakorolt lehetséges kedvezőtlen hatásokat. Ebből következően a Bizottság megerősíti az ideiglenes rendelet (135)–(137) preambulumbekezdésében levont következtetéseket.

         H.   VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

   1.   A kár megszüntetéséhez szükséges mérték (kárkülönbözet)

   1.1.   Nyereségcél

               (69)

               Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az uniós gazdasági ágazat vitatta a kár megszüntetéséhez szükséges szint meghatározásához alkalmazott, az ideiglenes rendelet (143) preambulumbekezdésében megjelölt nyereségcélt. Ezeket az állításokat a végső nyilvánosságra hozatalt követően megismételték.

               (70)

               Az ideiglenes kárkülönbözet számításához használt nyereségcél 4,8 % volt. Ez a számadat egy igen hasonló termék, a kiváló fáradási tulajdonsággal rendelkező betonacél rudak 2012. évi haszonkulcsán alapszik; a Bizottság a Kínából származó, kiváló fáradási tulajdonsággal rendelkező betonacél rudak behozatalával kapcsolatos dömpingellenes eljárásban is ezt a számot használta (8).

               (71)

               A panaszos beadványában vitatta a kiváló fáradási tulajdonsággal rendelkező betonacél rudakkal kapcsolatos vizsgálatban is használt ugyanezen nyereségcél alkalmazását, és azt állította, hogy maga a két termék és a piacaik is különbözőek. A panaszos a panaszban eredetileg javasoltnál még magasabb – 16 vagy 17 %-os –nyereségcél használatát javasolta, amely az uniós gyártók által 2006-ban elért, illetve „hosszú távon az erős acélágazat számára kívánatosnak” tartott nyereségszint (9).

               (72)

               Az ebben az eljárásban használt nyereségcél, amelyet a Bizottság a legmegfelelőbbnek talált, egy, az e vizsgálatban érintett termékhez nagyon hasonló, nagymértékben ugyanazon gyártólétesítményben gyártott termék vonatkozásában 2012-ben (amely a figyelembe vett időszakon belül van) az uniós gyártók által ténylegesen elért számadaton alapszik. A Bizottság emlékeztetett arra is, hogy a panaszos Eurofer 9,9 %-os nyereségcélt kért, amelyet egy hengerhuzalra vonatkozó vizsgálatban használtak, amely termék bizonyosan távolabb áll az érintett terméktől, mint a kiváló fáradási tulajdonsággal rendelkező betonacél rudak. Végül, a kárkülönbözet megállapításának célja a dömpingelt behozatal – nem pedig más tényezők, mint például a gazdasági válság – által okozott kár elhárítása. Míg az 1,3 %-os nyereséget, ami a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat által elért egyetlen nyereség volt (10), a Bizottság a héacsalási konstrukció hatása miatt nem találta megfelelőnek, helyesebbnek tűnik az ágazat által ugyanazon időszakban elért haszonkulcs alkalmazása, amelyet egy nagyon hasonló termékkel kapcsolatos, a jelenlegivel a leginkább átfedésben lévő időszakra vonatkozóan lefolytatott dömpingellenes eljárás során ellenőriztek és megfelelőnek találtak. Ezért az uniós gazdasági ágazat állítását a Bizottság elutasítja.

         1.2.   A behozatalt követő költségek

               (73)

               A kárkülönbözet ideiglenes kiszámítása során a behozatalt követő költségek vonatkozásában 2 %-os kiigazítást használtak (11). Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követő beadványában a fehéroroszországi exportáló gyártó azt állította, hogy ebben a konkrét ügyben magasabb, 4–6 %-os számot kell használni, mivel ez a kiigazítási mérték jobban tükrözné a behozatalt követő tényleges költségeket, amelyeket az importőröknek/felhasználóknak viselniük kell.

               (74)

               Ezen állítást követően a Bizottság részletesebben utánanézett a (6) preambulumbekezdésben említett együttműködő importőr és felhasználók által megadott behozatali és a behozatalt követő költségek mértékének és struktúrájának.

               (75)

               Az e vállalatoknál tett ellenőrző látogatások megállapításai alapján a Bizottság nem lát okot a kiigazítás mértékének megváltoztatására. Az importőr és az egyik felhasználó esetében a behozatalt követő tényleges költségek mértéke (az egész vizsgálati időszak átlagát tekintve) 2 % alatt van. A behozatalt követő költségek csak egyetlen vállalat (a német felhasználó) esetében magasabbak 2 %-nál – az állításban szereplő 4–6 %-os tartományon belül vannak. E vállalatnak ugyanakkor nem a szokásos behozatal utáni műveleteket kellett elvégeznie az érintett terméknek a vállalati raktárokból a belföldi gyártóhelyekre való elszállításával kapcsolatban. Ezek nem a szokásos behozatalt követő költségek, amelyeket az importőröknek általában viselniük kell, hanem a szóban forgó vállalat esetében nagyon is egyediek. Hangsúlyozni kell, hogy a kárkülönbözet-számítás céljából az exportárakat az uniós határparitáson állapítják meg (ezeket igazítják ki a behozatalt követő költségekkel), és az uniós gyártók gyártelepi áraival hasonlítják össze. A terméknek a felhasználók termelési helyére való szállításával kapcsolatos költségek ezzel összefüggésben nem relevánsak, ennélfogva figyelmen kívül kell őket hagyni. A Bizottság a fentiek alapján megerősíti, hogy a behozatalt követő költségeknek az ideiglenes szakaszban megállapított 2 %-os mértéke indokolt. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.

         1.3.   A kárkülönbözet számításával kapcsolatos egyéb kérdések

               (76)

               Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően mind a panaszos, mind a fehéroroszországi exportáló gyártó számos további kisebb kérdést felvetett a kárkülönbözet számításával kapcsolatban.

               (77)

               A panaszos jelezte, hogy a CIF-ár alákínálással és áron aluli értékesítéssel kapcsolatos számítások céljára történő megállapítása nem alapulhat az exportáló gyártókkal kapcsolatban álló importőrök felé érvényes transzferáron, hanem újra ki kell számítani a független viszonteladások adataiból. A Bizottság megerősíti, hogy a CIF-ár alákínálással és áron aluli értékesítéssel kapcsolatos számítások céljára történő megállapítása az ideiglenes szakaszban ténylegesen a független viszonteladásokon alapszik.

               (78)

               A panaszos javasolt egy „alternatív” módszert a különböző típusú termékek közötti költségmegosztásra vonatkozóan, az alákínálás és az áron aluli értékesítés számításának céljára. Ezt a javaslatot azonban az ideiglenes intézkedések után tette, amikor már az összes kitöltött kérdőívet értékelték a helyszínen, és befejezték a számításokat. Mindenesetre a költségmegosztás ebben az ügyben lényegtelen a kárkülönbözet kiszámítása szempontjából, mivel a kárkülönbözetet a terméktípusonkénti gyártelepi árak, nem pedig a terméktípusonkénti költségek alapján állapították meg. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.

               (79)

               A panaszos azt is javasolta, hogy a kárkülönbözetet ne az egész vizsgálati időszak adataira, hanem a vizsgálati időszak egy kiválasztott negyedévének adataira alapítsák, ahol a különbözet „reprezentatívabb” lenne. A panaszos semmivel nem bizonyította azonban, hogy ebben az ügyben olyan különleges körülmények állnának fenn, amelyek indokolnák a Bizottság általános gyakorlatától, azaz attól való eltérést, hogy a kárkülönbözetet az egész vizsgálati időszakra alapozza. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.

               (80)

               A Bizottság úgy döntött, óvatosan jár el a kárkülönbözet számításával kapcsolatban. Figyelemmel arra, hogy egyes adatok a (19)–(23) preambulumbekezdésben közölt okok és az ügy sajátosságai miatt megbízhatatlanok, a Bizottság felülvizsgálta a kár megszüntetéséhez szükséges mérték számítását olyan módon, hogy kizárta a mintában szereplő olasz gyártó adatait, és a számítást a Hollandiában, Németországban, Lengyelországban és Litvániában történő értékesítésekre korlátozta. Ez a számítás a fenti (29) preambulumbekezdésben említett, 2,8 %-os alákínálási különbözetet eredményező alákínálási számítás tükörképe. Ezen az alapon a módosított kárkülönbözetet 10,6 %-ban állapították meg.

               (81)

               A végső nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos vitatta a Bizottság által ebben az ügyben követett módszertant azon az alapon, hogy a Bizottság de facto leszűkítette a vizsgálat terjedelmét, ezáltal regionális vizsgálattá redukálta. A panaszos azt állította továbbá, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges fenti mérték nem szüntetné meg az egész uniós gazdasági ágazatnak okozott kárt. A panaszos megjegyezte továbbá, hogy a fehéroroszországi dömpingelt behozatalra 16 különböző tagállamban került sor, azaz sokkal többen, mint amennyit a Bizottság a kárkülönbözet megállapítása tekintetében alapul vett.

               (82)

               Ezzel kapcsolatban megjegyzendő, hogy a Bizottság kárelemzését a teljes uniós gazdasági ágazat helyzetére alapozta, és megállapította, hogy Olaszország értékelésből való kivétele nem változtatja meg az elszenvedett kárról alkotott képet. Ami a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket illeti, bár a Fehéroroszországból történő behozatalra valóban több (ténylegesen 13) tagállamban került sor, a Bizottság a kár megszüntetésével kapcsolatos számításokat – a (29) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt – csak a mintában szereplő vállalatokra vonatkozó adatokra alapozta, mely vállalatok a hasonló terméket sokkal kevesebb országban értékesítették. Ez nem érinti azt a minden érdekelt fél számára nyitva álló lehetőséget, hogy a kartellvizsgálat megállapításainak véglegesítése után – az akkori helyzet függvényében – időközi felülvizsgálatot kérjenek.

         1.4.   A kár megszüntetéséhez szükséges mértékre vonatkozó következtetés

               (83)

               A kár megszüntetéséhez szükséges mértékre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában a Bizottság a kár megszüntetéséhez szükséges végleges mértéket 10,6 %-ban állapítja meg.

         2.   Végleges intézkedések

               (84)

               A dömpinggel, a kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve, és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban az érintett termék behozatalára végleges dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni – az alacsonyabb vám szabályának megfelelően – a kárkülönbözet szintjén.

               (85)

               A végső nyilvánosságra hozatalt követően a fehéroroszországi exportáló gyártó azt állította, hogy az ügy körülményei indokolják a vámmentes részmennyiségre vonatkozó intézkedések bevezetését, azaz azt, hogy a behozott első 200 000 tonna vámmentes lenne, továbbá hogy az intézkedések időtartamát két évre kell korlátozni.

               (86)

               Emlékeztetni kell arra, hogy a dömping az árdiszkriminációból fakad, ezért a dömping orvoslásának dömpingellenes vámokból vagy az árra vonatkozó kötelezettségvállalásból kell állnia. A fehéroroszországi exportőr által kért vámmentes kontingens nem tartalmaz az árra vonatkozó olyan elemet, amely megszüntetné a kárt okozó dömpinget, ezért nem elfogadható. Ebben az esetben az intézkedések alkalmazási idejének csökkentése sem indokolt. Ha a körülmények megváltoznak, a fehéroroszországi fél az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti kérheti az intézkedések felülvizsgálatát. Ezeket az állításokat ezért a Bizottság elutasítja. Emlékeztetni kell továbbá arra, hogy a Bizottság felülvizsgálhatja a megállapításokat, ha a kartellvizsgálat megkérdőjelezi az e rendeletben tett végleges megállapításokat.

               (87)

               A fentiek alapján az említett vámok az alábbi tételek szerint kerülnek megállapításra:

                           Vállalat

                           Kárkülönbözet
                           (%)

                           Dömpingkülönbözet
                           (%)

                           Végleges dömpingellenes vámtétel
                           (%)

                           BMZ

                           10,6

                           58,4

                           10,6

                           Minden más vállalat

                           10,6

                           58,4

                           10,6

         3.   Az ideiglenes vámok végleges beszedése

               (88)

               Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözetekre, és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni.

               (89)

               Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   Végleges dömpingellenes vámot vetnek ki egyes vasból vagy ötvözetlen acélból készült, kovácsolt, melegen hengerelt, melegen húzott vagy -extrudált, hengerlés után csavart vagy nem csavart, de tovább nem megmunkált, a hengerelésből eredő bevágásokkal, bordákkal, hornyokkal vagy más mélyedésekkel, kiemelkedésekkel rendelkező betonmegerősítő-rudak behozatalára. A kiváló fáradási tulajdonsággal rendelkező vas vagy betonacél rudak ki vannak zárva a termékkörből. Más hosszú termékek – köztük a köracél – ki vannak zárva a termékkörből. A termék Fehéroroszországból származik és jelenleg a következő KN-kódok alá tartozik: ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 és ex 7214 99 95 (TARIC-kód: 7214100010, 7214200020, 7214300010, 7214911010, 7214919010, 7214991010, 7214999510).
   (2)   Az (1) bekezdésben leírt termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtétel 10,6 %.
   (3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.
   2. cikk
   Az (EU) 2016/2303 végrehajtási rendelet alapján ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni.
   3. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2017. június 16-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

      (2)  HL C 114., 2016.3.31., 3. o.

      (3)  A Bizottság (EU) 2016/2303 végrehajtási rendelete (2016. december 19.) a Fehérorosz Köztársaságból származó egyes betonmegerősítő-rudak behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 345., 2016.12.20., 4. o.).

      (4)  A Bíróság ítélete, Extramet kontra Tanács, C-358/89, EU:C:1992:257, 17–20. pont. Lásd továbbá analógia útján: a Bíróság ítélete, Matra kontra Bizottság, C-225/91, EU:C:1993:239, 40–47. pont; a Törvényszék ítélete, RJB Mining kontra Bizottság, T-156/98, EU:T:2001:29, 107–126. pont; a Törvényszék ítélete, Secop kontra Bizottság ítélet, T-79/14, EU:T:2016:118, 79–86. pont.

      (5)  I742. sz. ügy.

      (6)  Konkrétan az Írországba és az Egyesült Királyságba irányuló export volumenét figyelmen kívül hagyták.

      (7)  Analiza wplywu zmian administracyjnych na wielkosc szarej strefy na rynku pretow zbrojeniowych i sytuacje sektora finansow publicznych, Ernst & Young, Varsó, 2014. március.

      (8)  HL L 204., 2016.7.29., 70. o.

      (9)  Forrás: az OECD acélbizottsága (OECD Steel Committee) 2013. decemberi ülésén bemutatott McKinsey jelentés.

      (10)  A 2012-ben elért nyereség; a figyelembe vett időszak többi évére, azaz 2013–2015-re vonatkozóan az uniós gyártók veszteséget könyveltek el.

      (11)  Az érdekelt felek által kapott egyedi nyilvánosságra hozatal, 3. melléklet.


title: A Bizottság 1213/2013/EU végrehajtási rendelete ( 2013. november 27. ) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               28.11.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 317/33

         A BIZOTTSÁG 1213/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2013. november 27.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2013. november 27-én.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET
      Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  AL

                  44,1

                  MA

                  41,4

                  MK

                  36,9

                  TR

                  57,9

                  ZZ

                  45,1

                  0707 00 05

                  AL

                  41,5

                  TR

                  87,1

                  ZZ

                  64,3

                  0709 93 10

                  MA

                  133,7

                  TR

                  87,3

                  ZZ

                  110,5

                  0805 20 10

                  MA

                  68,3

                  ZA

                  87,1

                  ZZ

                  77,7

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  PK

                  59,4

                  SZ

                  56,2

                  TR

                  70,2

                  UY

                  56,2

                  ZA

                  192,9

                  ZZ

                  87,0

                  0805 50 10

                  TR

                  68,0

                  ZZ

                  68,0

                  0808 10 80

                  AU

                  125,0

                  BA

                  45,7

                  MK

                  41,5

                  US

                  139,5

                  ZA

                  134,8

                  ZZ

                  97,3

                  0808 30 90

                  TR

                  113,5

                  ZZ

                  113,5

         (1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.