title: A Tanács 206/2011/EU végrehajtási rendelete ( 2011. február 28. ) az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatala vonatkozásában végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 367/2006/EK rendelet módosításáról

text:
               3.3.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 58/18

         A TANÁCS 206/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2011. február 28.)
   az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatala vonatkozásában végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 367/2006/EK rendelet módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (a továbbiakban: alaprendelet) (1) és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésére, 19. cikke (1) bekezdésére és 22. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
   mivel:
   A.   AZ ELJÁRÁS

   1.   Korábbi vizsgálat és meglévő kiegyenlítő intézkedések

               (1)

               1999 decemberében a Tanács a 2597/1999/EK rendelettel (2) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki a jelenleg az ex 3920 62 19 és az ex 3920 62 90 KN-kód alá tartozó, Indiából származó polietilén-tereftalát (PET-) fólia (a továbbiakban: az érintett termék) behozatalára. Az intézkedések az érintett termék egyedileg megnevezett exportőröktől származó behozatala esetében 3,8 % és 19,1 % közötti kiegyenlítő vám, míg az összes többi vállalat vonatkozásában 19,1 %-os maradványvám formáját öltötték. Az eredeti vizsgálati időszak 1997. október 1-jétől1998. szeptember 30-ig tartott.

               (2)

               Az alaprendelet 18. cikkében előírt lejárati felülvizsgálatot követően 2006 márciusában a Tanács a 367/2006/EK rendelettel (3) (a továbbiakban: 367/2006/EK rendelet) fenntartotta az Indiából származó polietilén-tereftalát fólia (PET) behozatalára a 2597/1999/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot. A felülvizsgálati időszak 2003. október 1-jétől2004. szeptember 30-ig tartott.

               (3)

               Egy indiai PET-fólia gyártó támogatásának időközi felülvizsgálatát követően a Tanács 2006 augusztusában az 1288/2006/EK rendelettel (4) módosította az erre a vállalatra a 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot.

               (4)

               Egy másik indiai PET-fólia gyártó támogatásának részleges időközi felülvizsgálatát követően a Tanács 2007 szeptemberében az 1124/2007/EK rendelettel (5) módosította az erre a vállalatra a 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot.

               (5)

               Öt indiai PET-fólia gyártó támogatásának a Bizottság saját kezdeményezésére indított részleges időközi felülvizsgálatát követően 2009 januárjában a Tanács a 15/2009/EK rendelettel (6) módosította az e vállalatokra a 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámokat és az 1292/2007/EK rendelettel (7) kivetett végleges dömpingellenes vámokat.

               (6)

               Egy indiai PET-fólia gyártó támogatásának részleges időközi felülvizsgálatát követően a Tanács 2010 júniusában az 579/2010/EU végrehajtási rendelettel (8) módosította az erre a vállalatra a 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot.

               (7)

               Megjegyzendő, hogy a Vacmet India Limited-re jelenleg 19,1 %-os kiegyenlítő vám van érvényben a 367/2006/EK rendelet alapján.

         2.   Meglévő dömpingellenes intézkedések

               (8)

               Megjegyzendő, hogy a Vacmet India Limited-re jelenleg 17,3 %-os dömpingellenes maradványvám van érvényben az 1292/2007/EK rendelet alapján.

         3.   Részleges időközi felülvizsgálat megindítása

               (9)

               2009. augusztus 7-én a Bizottsághoz az alaprendelet 19. cikke szerint részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem érkezett. A támogatás kivizsgálására korlátozott kérelmet egy indiai exportáló gyártó, a Vacmet India Limited (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be. Kérelmében a kérelmező azt állította, hogy az intézkedések elrendeléséhez vezető körülmények megváltoztak, és ezek a változások tartósnak bizonyulnak. A kérelmező prima facie bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy a támogatás ellensúlyozásához a továbbiakban nincs szükség a jelenlegi mértékű intézkedés fenntartására.

               (10)

               Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2010. január 14-én kihirdetett értesítéssel (9) (a továbbiakban: a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy az alaprendelet 19. cikke alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, mely a támogatásnak a kérelmező tekintetében történő kivizsgálására korlátozódik.

               (11)

               A részleges időközi felülvizsgálat – a felülvizsgálat megállapításaitól függően – annak felmérésére is kiterjedt, hogy az érintett terméknek az érintett országba történő behozatala tekintetében szükség van-e a 367/2006/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében külön nem említett exportáló gyártókra, nevezetesen az „összes többi” indiai vállalatra jelenleg alkalmazandó vám mértékének módosítására.

               (12)

               A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2010. január 14-én közzétett értesítéssel (10) továbbá azt is bejelentette, hogy a dömpingellenes intézkedések tekintetében is részleges időközi felülvizsgálatot indít, amely a dömpingnek a kérelmező tekintetében történő kivizsgálására korlátozódik

         4.   A vizsgálat

               (13)

               A támogatás szintjére vonatkozó vizsgálat a 2009. január 1. és 2009. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott.

               (14)

               A Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt, az indiai kormányt és az uniós gazdasági ágazatot a részleges időközi felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk írásbeli ismertetésére, és meghallgatáson való részvételre.

               (15)

               A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek. A Bizottság kérdőívet küldött továbbá az indiai kormánynak is.

               (16)

               A kérelmező teljes mértékben együttműködött a vizsgálatban, ugyanakkor az indiai kormány érintett hatóságai nem juttatták el a Bizottsághoz határidőn belül a kitöltött kérdőívet. A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a támogatás megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. A kérelmező telephelyein ellenőrző látogatásra került sor.

         B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

   1.   Érintett termék

               (17)

               Az e felülvizsgálatban érintett termék megegyezik a hatályban levő intézkedéseket elrendelő rendeletben (a 367/2006/EK rendeletben) meghatározott termékkel, vagyis az Indiából származó, jelenleg az ex 3920 62 19 és ex 3920 62 90 KN-kód alá tartozó polietilén-tereftalát (PET-) fóliával.

         2.   Hasonló termék

               (18)

               Az előző vizsgálatokhoz hasonlóan ez a vizsgálat is azt mutatta, hogy az Indiában gyártott és az Unióba exportált PET-fólia, az Indiában gyártott és az indiai piacon értékesített PET-fólia, valamint az uniós gyártók által az EU-ban gyártott és értékesített PET-fólia azonos alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkezik, és alapvető felhasználásuk is megegyezik.

               (19)

               Így az alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében ezeket a termékeket hasonló terméknek tekintik.

         C.   TÁMOGATÁS

   1.   Bevezetés

               (20)

               A kérelmező és az uniós gazdasági ágazat által benyújtott információk alapján az alábbi, állítólagos támogatás nyújtásával járó rendszereket vizsgálták:

                           a)

                           vámhitel-szabályozás (Duty Entitlement Passbook szabályozás);

                           b)

                           beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme);

                           c)

                           előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme, korábban Advance Licence Scheme néven volt ismert);

                           d)

                           tőketámogatások

               (21)

               A fenti a)–c) pontban megjelölt rendszerek az 1992-es (1992. évi 22. számú) külkereskedelmi (fejlesztési és szabályozási) törvényen alapulnak, amely 1992. augusztus 7-én lépett hatályba (a továbbiakban: külkereskedelmi törvény). A külkereskedelmi törvény feljogosítja az indiai kormányt, hogy bejelentéseket tegyen az export- és importpolitikával kapcsolatban. Ezek a „Foreign Trade Policy” (külkereskedelem-politika, továbbiakban FT-policy) című dokumentumokban vannak összefoglalva, amelyeket a Kereskedelmi Minisztérium ötévente ad ki és rendszeresen frissít. Ezen eset felülvizsgálati időszakát tekintve két FT-policy dokumentum bír relevanciával, nevezetesen az FT-policy 04-09 és az FT-policy 09-14. Ezenfelül az indiai kormány az FT-policy 04-09-re és az FT-policy 09-14-re az „Eljárási kézikönyv” (Handbook of Procedures) I. kötetében (a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. fejezete illetve a 2009–2014-es eljárási kézikönyv I. fejezete) meghatározza a vonatkozó eljárásokat. Az eljárási kézikönyvet szintén rendszeresen frissítik.

               (22)

               A d) pontban megjelölt rendszert Uttar Pradesh állam hatóságai működtetik.

         2.   Vámhitel-szabályozás (Duty Entitlement Passbook szabályozás, DEPBS)

   a)   Jogalap

               (23)

               A DEPBS részletes leírását az FT-policy 04-09 és az FT-policy 09-14 4.3. fejezete, valamint a 2004–2009-es és a 2009–2014-es eljárási kézikönyvek I. kötetének 4. fejezete tartalmazza.

         b)   Jogosultság

               (24)

               A rendszer igénybevételére minden gyártó-exportőr és kereskedő-exportőr jogosult.

         c)   A DEPBS gyakorlati végrehajtása

               (25)

               Az exportőr kérelmet nyújthat be DEPBS-hitel iránt, amelyet a rendszer alapján exportált termékek értékének százalékában határoznak meg. Az indiai hatóságok a legtöbb termékre – többek között az érintett termékre vonatkozóan is – megállapítottak ilyen DEPBS-rátákat. Ezeket a Standard Input Output Norms (standard input-output normák, a továbbiakban: SION) alapján állapítják meg, figyelembe véve az exportált termékek inputjának feltételezett importtartalmát és az ilyen feltételezett import vámterhét, függetlenül attól, hogy ténylegesen megfizették-e a behozatali vámokat.

               (26)

               A rendszerből eredő előnyökre való jogosultsághoz a vállalatnak exportálnia kell. Az exporttranzakció időpontjában az exportőrnek nyilatkoznia kell az indiai hatóságoknak, jelezve, hogy az export a DEPBS alapján történik. Az áruk exportálása érdekében az indiai vámhatóságok a feladási eljárás során kiállítanak egy export-szállítólevelet. Ez az okmány egyebek között tartalmazza az adott exporttranzakcióhoz nyújtandó DEPBS-hitel összegét is. Az exportőr ekkor tudja meg, hogy milyen előnyben fog részesülni. Amint a vámhatóságok kiállították az export-szállítólevelet, az indiai kormány már nem bírálhatja felül a DEPBS-hitel megadását.

               (27)

               Megállapítást nyert, hogy az indiai számviteli standardok szerint a DEPBS-hitelek az exportkötelezettség teljesítésekor a kereskedelmi számlákban eredményszemléletű módon bevételként is elszámolhatók. Az ilyen hitelek felhasználhatók vámkifizetésre bármely, későbbiekben importált termék vonatkozásában, kivéve a beruházási javakat és az importkorlátozás alatt álló termékeket. Az ilyen hitelek felvételével behozott áru a belföldi piacon (forgalmi adó megfizetése mellett) értékesíthető vagy másként felhasználható. A DEPBS-hitelek szabadon átruházhatók, és a kibocsátásuk napjától számított 12 hónapig érvényesek.

               (28)

               A DEPBS-hitel iránti kérelem benyújtása elektronikusan történik, és a kérelem korlátlan számú exporttranzakciót foglalhat magában. A gyakorlatban nincsenek szigorú határidők a DEPBS-hitel igénylésére. A DEPBS kezelésére használt elektronikus rendszer nem zárja ki automatikusan a 2004–2009-es és a 2009–2014-es eljárási kézikönyvek I. kötetének 4.47. fejezetében említett benyújtási határidőn túli exporttranzakciókat. Sőt, amint azt a 2004–2009-es és a 2009–2014-es eljárási kézikönyvek I. kötetének 9.3. fejezete világosan meghatározza, a benyújtási határidők lejárta után beérkezett kérelmek csekély (a jogosultság 10 %-ának megfelelő) pénzbüntetés kivetésével bármikor elbírálhatók.

               (29)

               Megállapításra került, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszak során használta ezt a rendszert.

         d)   A DEPBS-sel kapcsolatos következtetések

               (30)

               A DEPBS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásokat nyújt. A DEPBS-hitel az indiai kormány pénzügyi hozzájárulása, mivel a hitelt végső soron behozatali vámok kiegyenlítésére veszik igénybe, ezzel csökkentve az indiai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Emellett a DEPBS-hitel előnyhöz juttatja az exportőrt, mivel javítja likviditását.

               (31)

               Ezen túlmenően a DEPBS jogilag az exportteljesítménytől függ, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő.

               (32)

               Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a rendszer nem minősíthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vám-visszatérítési rendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, II. mellékletében (a vámkedvezmény meghatározása és szabályai), valamint III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szabályoknak. Az exportőrt semmi sem kötelezi a vámmentesen importált árunak a gyártási folyamatban való tényleges felhasználására, a hitel összege pedig nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva kerül kiszámításra. Ezenkívül nem működik rendszer vagy eljárás annak megerősítésére, hogy az exporttermék gyártási folyamatában mely alapanyagokat használták fel, vagy sor került-e túlzott mértékű behozatali vám befizetésére az alaprendelet I. mellékletének i) pontja, valamint a II. és III. melléklete szerint. Végül az exportőr attól függetlenül jogosult a DEPBS-ből származó előnyök igénybevételére, hogy egyáltalán importál-e alapanyagot. Az előnyök igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen árut exportál, anélkül, hogy igazolnia kellene azt, hogy az alapanyagok importból származnak. Így még azok az exportőrök is jogosultak a DEPBS-ből származó előnyökre, akik minden alapanyagukat helyben szerzik be, és egyáltalán nem importálnak alapanyagként felhasználható árut.

         e)   A támogatás összegének kiszámítása

               (33)

               Az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése és 5. cikke értelmében, valamint az e rendszerre a 367/2006/EK rendeletben használt számítási módszer szerint a kiegyenlíthető támogatások összegét a kedvezményezett számára a felülvizsgálati időszak során biztosított előnyök figyelembevételével számították ki. Ebben a vonatkozásban figyelembe vették, hogy a kedvezményezett akkor jutott hozzá az előnyhöz, amikor a rendszer alapján az exporttranzakciót végrehajtotta. Jelenleg az indiai kormánynak le kell mondania a vámilletékek beszedéséről, ami az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulásnak minősül. Amint a vámhatóságok kiállítják az export-szállítólevelet, amelyen egyebek között a szóban forgó kiviteli ügylethez nyújtandó DEPBS-hitel összege is szerepel, az indiai kormány már nem rendelkezhet a támogatás odaítéléséről vagy megtagadásáról. A fentiek fényében indokoltnak tekinthető a DEPBS keretében biztosított előnyöket úgy értékelni, mint a rendszer keretében a felülvizsgálati időszakban megvalósuló valamennyi exporttranzakcióra megkapott hitelek összegét.

               (34)

               Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás összegének (mint számlálónak) kiszámításához a hitelek összegéből indokolt kérésre levonták a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjakat. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban ezt a támogatási összeget vetítették ki a felülvizsgálati időszak alatti teljes exportforgalomra, mint megfelelő nevezőre, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották.

               (35)

               A felülvizsgálati időszak során megállapított támogatás mértéke e rendszer tekintetében a kérelmező esetében 7,9 %.

         3.   Beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)

   a)   Jogalap

               (36)

               Az EPCGS részletes leírását az FT-policy 04-09 és az FT-policy 09-14 5. fejezete, valamint a 2004–2009-es és a 2009–2014-es eljárási kézikönyvek I. kötetének 5. fejezete tartalmazza.

         b)   Jogosultság

               (37)

               E rendszer igénybevételére a támogató gyártókhoz „kötött” gyártó-exportőrök és szolgáltatók jogosultak.

         c)   Gyakorlati végrehajtás

               (38)

               Amennyiben egy vállalat exportkötelezettséget vállal, csökkentett vámtétel mellett importálhat (új és – 2003 áprilisa óta – használt, legfeljebb 10 éves) beruházási javakat. E célból India kormánya – kérelem alapján és díjfizetés ellenében – a beruházási javak exportösztönzési rendszerének használatára feljogosító engedélyt állít ki. 2000 áprilisa óta a rendszer 5 %-os vámtételcsökkentést biztosít a rendszer keretében importált beruházási javakra.

               (39)

               Az EPCGS-engedély jogosultja a beruházási javakat belföldi forrásból is beszerezheti. Ebben az esetben a beruházási javak belföldi gyártója maga veheti igénybe az ilyen beruházási javak gyártásához szükséges alkatrészek vámmentes behozatalának előnyét. Választható lehetőségként a belföldi gyártó kérheti a kváziexport kedvezményét az EPCGS-engedély egyik tulajdonosának szállított beruházási javakra vonatkozóan.

               (40)

               Megállapításra került, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszak során használta ezt a rendszert.

         d)   Következtetések az EPCG-rendszerrel kapcsolatban

               (41)

               Az EPCGS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. A vámcsökkentés az indiai kormány által nyújtott pénzügyi támogatás, mivel ez az engedmény csökkenti az indiai kormányt egyébként megillető vámbevételeket. Emellett a vámcsökkentés előnyt biztosít az exportőrnek, mert az importáláskor megtakarított vámok növelik likviditását.

               (42)

               Az EPCGS-szabályozás jogilag az exportteljesítmény függvénye, mivel az engedélyek exportkötelezettség vállalása nélkül nem nyerhetők el. Ezért ez a rendszer az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja szerint egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő.

               (43)

               Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a rendszer nem minősíthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vám-visszatérítési rendszernek. A beruházási javak nem tartoznak az ilyen megengedhető rendszerek hatálya alá, amint az alaprendelet I. mellékletének i. pontja meghatározza, mivel nem használják őket el az exportált termékek előállítása során.

         e)   A támogatás összegének kiszámítása

               (44)

               A támogatás összegét az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdése értelmében az importált beruházási javak vonatkozásában meg nem fizetett vámok alapján számították ki, az érintett gazdasági ágazatban az ilyen beruházási javak szokásos értékcsökkenési időszakát tükröző időszakra elosztva. A kialakult gyakorlat szerint az így kiszámított és a felülvizsgálati időszakra vonatkozó összeget kiigazították az adott időszakra érvényes kamatlábak hozzáadásával, annak érdekében, hogy ez tükrözze az időszak során élvezett előny teljes értékét. E célra megfelelőnek ítélték a felülvizsgálati időszak során Indiában érvényes kereskedelmi kamatot. Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjakat indokolt kérésre levonták a támogatás összegéből.

               (45)

               Az alaprendelet 7. cikkének (2) és (3) bekezdése szerint e támogatási összeget elosztották az érintett termék vizsgálati időszak alatti teljes exportforgalmára (nevező), mivel a támogatást az exportteljesítmény függvényében adták, és megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szolgált.

               (46)

               Ami az e rendszer alapján történő behozatalokat illeti, a vizsgálat megállapította, hogy számos olyan áru volt, amelyet egyaránt lehetett használni az érintett termék és más termékek előállítására is. Ugyanakkor megállapításra került, hogy egyes árukat egy kizárólag PET-fólia gyártását végző gyáregységben használták. Ezért a kérelmezőnek biztosított előny kiszámításakor ezen árukra nevezőként az érintett termék exportforgalmát, és nem a teljes exportforgalmat használták.

               (47)

               A felülvizsgálati időszak során megállapított támogatás mértéke e rendszer tekintetében a kérelmező esetében 2,4 %.

         4.   Előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme, AAS)

   a)   Jogalap

               (48)

               A rendszer részletes leírását az FT-policy 04-09 és az FT-policy 09-14 4.1.1-4.1.14. bekezdése, valamint a 2004–2009-es és a 2009–2014-es eljárási kézikönyvek I. kötetének 4.1-4.30. fejezete tartalmazza. Ez a rendszer Advance Licence Scheme néven volt ismert az előző vizsgálat idején, amely a 367/2006/EK rendelet alapján jelenleg hatályban lévő végleges kiegyenlítő vám kivetéséhez vezetett.

         b)   Jogosultság

               (49)

               Az AAS hat alrendszerből áll, amelyeket az (50) preambulumbekezdés mutat be részletesen. Ezek az alrendszerek többek között a jogosultság vonatkozásában is eltérőek. A gyártó-exportőrök és a támogató gyártókhoz „kötődő” kereskedő-exportőrök jogosultak a tényleges exporthoz és az éves igényhez kapcsolódó AAS-re. A végső exportőrt ellátó gyártó-exportőrök a közbenső szállításokra vonatkozó AAS-re jogosultak. Az FT-policy 04-09 8.2. bekezdésében említett, „kváziexport” kategóriákat ellátó fővállalkozók, mint például az exportorientált egység beszállítói, a kváziexportra vonatkozó AAS-alrendszerre jogosultak. Végezetül a gyártó-exportőrök közbenső beszállítói az előzetes kiadási megrendelés (Advance Release Order, ARO), valamint a fedezett belföldi akkreditív alrendszerei szerint a „kváziexport”-kedvezményekre jogosultak.

         c)   Gyakorlati végrehajtás

               (50)

               Előzetes engedélyek a következőkre állíthatók ki:
               i.   Tényleges (fizikai) export: Ez a fő alrendszer. Ez teszi lehetővé egy meghatározott exporttermék gyártásához szükséges alapanyagok vámmentes behozatalát. A „fizikai” ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy az exportterméknek ténylegesen el kell hagynia India felségterületét. Az engedély meghatározza az importtámogatást és az exportkötelezettséget, beleértve az exporttermék fajtáját is.
               ii.   Éves igény: Az ilyen engedély nem egy adott exporttermékre, hanem egy szélesebb termékcsoportra (például vegyi és kapcsolódó termékekre) vonatkozik. Az engedély jogosultja – a múltbeli exportteljesítménye alapján megállapított értékhatárig – vámmentesen hozhat be bármely nyersanyagot az adott termékcsoportba tartozó bármely termék gyártásához. Az adott termékcsoportba tartozó és az említett vámmentes nyersanyag felhasználásával gyártott bármely terméket exportálhatja.
               iii.   Közbenső szállítások: Ez az alrendszer azon eseteket fedi le, amikor két gyártó ugyanazt az exportterméket szándékozik gyártani, és felosztják a gyártási folyamatot. A közbenső terméket előállító gyártó-exportőr az alapanyagokat vámmentesen hozhatja be, és e célból igénybe veheti az AAS-t a közbenső szállításokra. A gyártást a végső exportőr fejezi be, és ő köteles a készterméket exportálni.
               iv.   Kváziexport: Ez az alrendszer lehetővé teszi a fővállalkozó számára, hogy az FT-policy 04–09 8.2. szakaszának b)–f), valamint g), i) és j) pontjában említett vevőkategóriák részére „kváziexportként” értékesített áruk előállításához szükséges alapanyagokat vámmentesen hozza be. A kváziexport azon ügyletekre vonatkozik, amelyek során a szállított áru nem hagyja el az országot. Néhány szállítási kategória kváziexportnak minősül, feltéve, hogy az árukat Indiában állítják elő; ide tartozik például egy exportorientált egységhez vagy egy különleges gazdasági övezetben található vállalathoz történő áruszállítás.
               v.   Előzetes kiadási megrendelés (Advance Release Order, ARO): Azon AAS-jogosultak, aki a felhasználandó anyagokat közvetlen import helyett belföldi forrásokból kívánja beszerezni, ARO-k ellenében is beszerezheti azokat. Ilyen esetekben az előzetes engedélyeket ARO-ként érvényesítik, és a benne meghatározott áruk szállításakor a belföldi szállítóra ruházzák át őket. Az ARO átruházása feljogosítja a belföldi szállítót az FT-policy 04-09 8.3. bekezdésében meghatározott kváziexport-kedvezményekre (azaz közbenső szállításra/kváziexportra vonatkozó AAS-re, kváziexport-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére). Az ARO-rendszer a szállítónak fizeti vissza az adókat és a vámokat ahelyett, hogy a végső exportőrnek fizetné azokat vissza vámvisszatérítés/vámvisszafizetés formájában. Az adók/vámok visszatérítése belföldi alapanyagok és importált alapanyagok esetében egyaránt igénybe vehető.
               vi.   Fedezett belföldi akkreditív: Ez az alrendszer szintén az előzetes engedély jogosultja részére történő belföldi szállításokra vonatkozik. Az előzetes engedély jogosultja kérheti valamely banktól belföldi akkreditív belföldi szállító javára történő megnyitását. Az engedélyt a bank a közvetlen behozatalra kizárólag a behozatal helyett belföldről beszerzett cikkek értéke és mennyisége tekintetében érvényesíti. A belföldi szállító jogosult lesz az FT-policy 04-09 8.3. bekezdésében említett kváziexport-kedvezményekre (azaz közbenső szállításra/kváziexportra vonatkozó AAS-re, kváziexport-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére).

               (51)

               A kérelmező a felülvizsgálati időszak alatt az érintett termékhez kapcsolódó AAS-rendszer alapján szerzett engedményeket. A kérelmező igénybe vette az egyik alrendszert, nevezetesen a tényleges (fizikai) exportra vonatkozó ASS-t. Ezért nem szükséges az igénybe nem vett fennmaradó alrendszerek kiegyenlíthetőségét megállapítani.

               (52)

               Az indiai hatóságok általi ellenőrzés céljára az előzetes engedély jogosultjának jogszabályban előírt kötelezettsége, hogy „a vámmentesen importált/belföldön beszerzett áruk fogyasztásáról és felhasználásáról valósághű és megfelelő nyilvántartást vezessen” meghatározott formátumban (a 2004–2009-es és a 2009–2014-es eljárási kézikönyv I. fejezetének 4.26., 4.30. fejezete és 23. függeléke), azaz nyilvántartást kell vezetni a tényleges fogyasztásról. Ezt a nyilvántartást ellenőriznie kell egy külső okleveles könyvvizsgálónak/kontrollernek, aki igazolást ad ki arról, hogy megtörtént az előírt nyilvántartások és megfelelő iratok vizsgálata, továbbá a 23. függelék alapján szolgáltatott információk minden tekintetben valósak és helytállóak.

               (53)

               A felülvizsgálati időszakban a kérelmező által igénybe vett alrendszer, azaz a tényleges (fizikai) export tekintetében az indiai kormány rögzítette mind az importtámogatás, mind pedig az exportkötelezettség mennyiségét és értékét, és azokat dokumentálta az engedélyen. Ezen túlmenően a behozatalkor és a kivitelkor a megfelelő tranzakciókat a kormánytisztviselőknek dokumentálniuk kell az engedélyen. Az AAS-rendszer keretében engedélyezett import mennyiségét az indiai kormány határozza meg a standard input-output normák (SION) alapján, amely a legtöbb termékre, így az érintett termékre is létezik. Az importált alapanyagok nem ruházhatók át, és azokat az exporttermék előállításához kell felhasználni. Az exportkötelezettséget az engedély kiállítástól számított, előírt időkereten belül kell teljesíteni (ez 24 hónap, ami két alkalommal meghosszabbítható, egyenként 6 hónappal).

               (54)

               A jelenlegi időközi felülvizsgálat azt is megállapította, hogy az indiai hatóságok által meghatározott ellenőrzési követelményeket nem tartották be és még nem tesztelték a gyakorlatban. A kérelmező nem tartott fenn olyan, az FT-policyben (23. függelék) és az alaprendelet II. melléklete II. részének 4. pontjában meghatározott ellenőrzési rendszert, amelynek segítségével megállapítható lenne, hogy mely alapanyagokat és milyen mennyiségben használtak fel az exportált termék előállításához. A tényleges felhasználást ugyanis nem jegyezték.

               (55)

               Az FT-policy 04-09 2005 ősze óta hatályos, az adminisztrációra vonatkozó módosításait, amelyek szerint a visszatérítési eljárás során kötelező a fogyasztási nyilvántartást az indiai hatóságoknak megküldeni, a kérelmező esetében még nem alkalmazták. Ezért a fenti rendelkezés tényleges végrehajtását ebben a szakaszban nem lehetett ellenőrizni.

         d)   Az AAS-sel kapcsolatos következtetések

               (56)

               A behozatali vámok alóli mentesség az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, azaz az indiai kormány olyan pénzügyi hozzájárulásának, amely a vizsgált exportőrt előnyben részesítette.

               (57)

               Ezen túlmenően a tényleges (fizikai) exportra vonatkozó AAS jogilag egyértelműen az exportteljesítmény függvénye, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő. Exportkötelezettség vállalása nélkül a vállalatok e rendszer alapján nem juthatnak kedvezményekhez.

               (58)

               Az ebben az esetben használt alrendszerek nem minősíthetők az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontja ii. alpontjának értelmében megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vám-visszatérítési rendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, II. mellékletében (a vámkedvezmény meghatározása és szabályai), valamint III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szabályoknak. Az indiai kormány nem alkalmazta hatékonyan sem új, sem pedig régi ellenőrzési rendszerét, illetve eljárásait annak ellenőrzésére, hogy az alapanyagokat az exportált termék előállításához használták-e fel, és milyen mennyiségben (az alaprendelet II. mellékletének II. 4. pontja és a helyettesítő vám-visszatérítési rendszerek esetében az alaprendelet III. mellékletének II. 2. pontja). Az érintett termék vonatkozásában a standard input-output normák nem voltak kellően pontosak. A standard input-output normák nem tekinthetők a tényleges fogyasztás ellenőrzésére szolgáló rendszernek, mivel nem teszik lehetővé az indiai kormány számára annak kellő pontossággal történő ellenőrzését, hogy milyen mennyiségű nyersanyagot használtak fel az exportértékesítésre irányuló gyártás során. Ezenfelül az indiai kormány nem végzett további vizsgálatokat a ténylegesen felhasznált alapanyagok vonatkozásában, noha hatékony ellenőrzési rendszer hiányában ezt rendes körülmények között el kellett volna végezni (az alaprendelet II. melléklete II. részének 5. pontja és III. melléklete II. részének 3. pontja).

               (59)

               Az alrendszer ezért kiegyenlíthető.

         e)   A támogatás összegének kiszámítása

               (60)

               Engedélyezett vám-visszatérítési rendszerek vagy helyettesítő vám-visszatérítési rendszerek hiányában a kiegyenlíthető előny a nyersanyagok importja esetén rendes esetben járó teljes elengedett importvámnak felel meg. E tekintetben megjegyzendő, hogy az alaprendelet nem csak a „túlzott” mértékű vámelengedés kiegyenlítéséről rendelkezik. Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja, valamint I. mellékletének i) pontja értelmében a túlzott vámelengedés kizárólag akkor egyenlíthető ki, ha az alaprendelet II. és III. mellékletében foglalt feltételek teljesülnek. Ezek a feltételek azonban a jelen esetben nem teljesültek. Tehát, ha a megfelelő nyomonkövetési eljárás megléte nem bizonyított, a visszatérítési rendszerekre vonatkozó fenti kivételt nem kell alkalmazni, és helyette a ki nem fizetett vámok (bevételkiesés) mennyiségének kiegyenlítésére, nem pedig a túlzott vámelengedés kiegyenlítésére vonatkozó szokásos szabály alkalmazandó. Az alaprendelet II. mellékletének II. részében és III. mellékletének II. részében foglaltaknak megfelelően a szóban forgó túlzott elengedés kiszámítása nem a vizsgálatot folytató hatóságra hárul. Ezzel szemben az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a vizsgálatot folytató hatóságnak kielégítő bizonyítékot kell találnia az állítólagos ellenőrzési rendszer alkalmasságának megcáfolására.

               (61)

               Az AAS-t igénybe vevő kérelmező támogatásának összegét a felülvizsgálati időszak során alkalmazott alrendszer keretében importált anyagokra elengedett importvámok (alapvám és különleges kiegészítő vám) alapján számították ki (számláló). Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás elnyerése során szükségszerűen felmerült díjakat indokolt kérésre levonták a támogatás összegéből. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében e támogatási összeget elosztották az érintett termék vizsgálati időszak alatti teljes exportforgalmára (a nevező), mivel a támogatást az exportteljesítmény függvényében adták, és megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szolgált.

               (62)

               A felülvizsgálati időszak során megállapított támogatás mértéke e rendszer tekintetében a kérelmező esetében 0,2 %.

         5.   Tőketámogatások (TT)

   a)   Jogalap

               (63)

               A PET-fóliára vonatkozó előző vizsgálatok során – beleértve a jelenleg hatályban lévő, a 367/2006/EK rendelettel elrendelt végleges kiegyenlítő vámhoz vezető vizsgálatot is – több, helyi vállalatoknak nyújtott ösztönzőket tartalmazó indiai állami rendszert megvizsgáltak. Az állami rendszerek az „ösztönzőrendszer-csomag” kategóriába tartoznak, mivel különböző típusú ösztönzőket foglalhatnak magukban. Az előző vizsgálat azt állapította meg, hogy a vállalatok kedvezményben részesítésének lehetőségét a „Támogatásra való jogosultságra vonatkozó igazolás” (Eligibility Certificate) vagy a „Jogosultsági igazolás” (Entitlement Certificate) tartalmazhatja. Létezhetnek ugyanakkor, amint e vizsgálat is példázza, ad hoc jellegű támogatások is, például tőketámogatások.

         b)   Jogosultság

               (64)

               A jogosultság megszerzéséhez a vállalatoknak – általános szabályként – az állam kevésbé fejlett területein kell beruházniuk, vagy új ipari létesítmény létrehozásával vagy meglévő ipari létesítménybe történő nagymértékű tőkebefektetéssel vagy annak diverzifikációjával.

         c)   Gyakorlati végrehajtás

               (65)

               A kérdőívre adott válaszok tanúsága szerint a kérelmező 2009-ben jelentős összeget kapott Uttar Pradesh kormányától tőketámogatás formájában új termelési létesítmények létrehozására. Kifejtették, hogy a kapott tőketámogatás új termelési létesítmények létrehozásához kapcsolódik, azaz a kérelmező befektetési kiadásait hivatott fedezni. A kérelmező állítása szerint ez a sajáttőke-arány növelését célzó támogatás volt.

               (66)

               A vizsgálat felfedte továbbá, hogy a kérelmező korábbi beruházásai révén héa-visszatérítésre és központi forgalmi adó visszatérítésre is jogosult Uttar Pradesh forgalmiadó-hivatalától (Commercial Tax Department). A „Támogatásra való jogosultságra vonatkozó igazolás” (Eligibility Certificate) megszabja a vállalat által visszaigényelhető összeg felső határát. A vállalat négy éven keresztül vette igénybe ezt a rendszert. Havi rendszerességgel igényelték a szövetségi államon belüli és szövetséges államok közti értékesítéseknél befizetett héa és központi forgalmi adó visszatérítését, a felülvizsgálati időszakot is beleértve.

         d)   Következtetés

               (67)

               A tőketámogatás egy közvetlen pénzügyi tranzakciót jelent, azaz egy, a kérelmezőnek nyújtott pénzügyi támogatást. A tőketámogatás az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése alapján támogatásnak minősül. Olyan pénzügyi hozzájárulás az Uttar Pradesh-i szövetségi állam kormánya részéről, amely közvetlen előnyt biztosít a kérelmező számára.

               (68)

               A héa és a központi forgalmi adó visszatérítése az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül. A visszatérítés az Uttar Pradesh-i szövetségi állami kormánya részéről történő pénzügyi hozzájárulást jelent, mivel az engedmény csökkenti az állam egyébként esedékes adóbevételét. Ezenkívül az adóvisszatérítés előnyhöz juttatja a kérelmezőt, mert a megspórolt adótételek javítják likviditását.

               (69)

               A támogatások jogilag nem függnek az exportteljesítménytől. Uttar Pradesh szövetségi állam hatóságai együttműködésének hiánya miatt azonban a Bizottság a rendszerrel kapcsolatban nem tudott egyértelmű következtetéseket levonni a jogszabály egyediségének és gyakorlati alkalmazásának tekintetében, sem pedig arról, hogy az odaítélő hatóság milyen szinten mérlegelhet, amikor a kérelmekről dönt. Biztonsággal még azt sem lehet megállapítani, hogy teljesül-e a 4. cikk (2) bekezdése első albekezdésének b) pontja, mivel nem állapítható meg, hogy az Uttar Pradesh-i szövetségi állami kormány objektív kritériumokat vagy feltételeket alkalmazott-e a támogatás odaítélésénél. Ezért bár a rendszer a törvény szerint nem egyedi, továbbra sem világos, hogy de facto nem egyedi-e. Ebből következően a rendszer az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdése első albekezdésének c) pontja és 4. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdése alapján egyedi és kiegyenlíthető támogatásnak minősül.

         e)   A támogatás összegének kiszámítása

               (70)

               Ami az új termelési létesítmények létrehozására nyújtott tőketámogatást illeti, a támogatás összegét az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban számították ki egy olyan időszakra elosztott tőketámogatás alapján, mely az érintett gazdasági ágazatban a beruházási javak szokásos értékcsökkenési idejét/hasznos élettartamát tükrözi, mivel a támogatás a tárgyi eszközök beszerzéséhez kapcsolódhat. Az időközben felhalmozódott előny teljes értékének kifejezése érdekében ehhez az összeghez kamatokat adtak hozzá. E célra megfelelőnek ítélték a felülvizsgálati időszak alatt Indiában érvényes kereskedelmi kamatláb. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében e támogatási összegeket vetítették ki a megfelelő nevezőre, azaz a felülvizsgálati időszak során megvalósult export és belföldi értékesítések teljes forgalmára, mivel a támogatás nem az exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották.

               (71)

               A héa-visszatérítést és központi forgalmi adó visszatérítését tekintve a támogatási összeget a felülvizsgálati időszak alatt visszatérített összeg alapján számították ki. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében e támogatási összeget (nevező) vetítették ki a megfelelő nevezőre, azaz a felülvizsgálati időszak során megvalósult export és belföldi értékesítés teljes forgalmára, mivel a támogatás nem az exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották.

               (72)

               A fentiek alapján a felülvizsgálati időszakban e tőketámogatásokat tekintve a támogatási ráta a kérelmező esetében 0,5 %.

         6.   A kiegyenlíthető támogatások összege

               (73)

               A kérelmezőre jelenleg 19,1 %-os kiegyenlítő vám van érvényben.

               (74)

               A jelen részleges időközi felülvizsgálat során az értékarányosan kifejezett kiegyenlítő támogatások mértékét a kérelmező tekintetében 11,0 %-osnak találták, az alábbiaknak megfelelően:

                           RENDSZER→

                           DEPBS (11)

                           EPCGS (11)

                           AAS (11)

                           TT

                           Összesen

                           VÁLLALAT↓

                           %

                           %

                           %

                           %

                           %

                           Vacmet India Limited

                           7,9

                           2,4

                           0,2

                           0,5

                           11,0

               (75)

               A fentieket figyelembe véve az a következtetés vonható le, hogy az érintett exportáló gyártó tekintetében a támogatás szintje csökkent.

         7.   Kiegyenlítő intézkedések

               (76)

               Azt is megvizsgálták, hogy a megváltozott körülmények a megvizsgált rendszerek tekintetében tartós jellegűnek tekinthetők-e.

               (77)

               A vizsgálat megerősítette, hogy a támogatás összege a kérelmező esetében jóval a rá jelenleg érvényben lévő vámtétel alá csökkent. Az általános támogatási szintben jelentkező csökkenés jórészt a DEPBS-szabályozás keretében rendelkezésre álló előnyök drasztikus csökkenésének tulajdonítható. A fentiek arra engednek következtetni, hogy a kérelmező a jövőben is a rá jelenleg érvényben lévő támogatás mértékénél kisebb mértékű támogatásban fog részesülni.

               (78)

               Miután bizonyítottá vált, hogy a kérelmező sokkal alacsonyabb mértékű támogatásban részesül, mint korábban, és hogy minden valószínűség szerint ezt követően is az eredeti vizsgálatban megállapítottnál alacsonyabb összegű támogatásban fog részesülni, az intézkedés szintjét módosítani kell az új megállapítások figyelembevétele érdekében.

               (79)

               A fentiek figyelembevételével, a módosított kiegyenlítő vámtételeket a jelen részleges időközi felülvizsgálat során megállapított új támogatási arány alapján kell meghatározni, mivel az eredeti szubvencióellenes vizsgálatban kiszámított kárkülönbözet magasabb marad.

               (80)

               Az 597/2009/EK rendelet 24. cikke (1) bekezdésének második albekezdése szerint egy termék esetében sem alkalmazhatók egyidejűleg dömpingellenes és kiegyenlítő vámok a dömping vagy az exporttámogatások miatt kialakult egy és ugyanazon helyzet kezelésére. Ugyanakkor mivel a párhuzamosan zajló időközi dömpingellenes felülvizsgálat eredményeképpen 0 % dömpingellenes vámot állapítottak meg a kérelmezőre az érintett termék vonatkozásában, jelen esetben ez a helyzet nem áll fenn.

               (81)

               A 367/2006/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében külön nem említett exportáló gyártóktól származó érintett termék behozatalára alkalmazandó jelenlegi vámtételek, azaz az „összes többi” indiai vállalatra vonatkozó vám mértéke tekintetében meg kell jegyezni, hogy a vizsgált rendszerek tényleges módozatai és kiegyenlíthetőségük az előző vizsgálat óta nem változott meg. Ezért e vállalatok esetében nem indokolt a támogatás és a vám mértékének újbóli kiszámítása. Következésképpen a kérelmezőn kívüli összes többi vállalatra alkalmazandó vámtételek változatlanok maradnak.

               (82)

               A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, melyek alapján a kérelmezőre vonatkozó vám módosítását szándékozik javasolni, és a felek lehetőséget kaptak észrevételek benyújtására.

               (83)

               A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket figyelembe vették, és a végleges megállapításokat – adott esetben – azoknak megfelelően módosították,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 367/2006/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében a táblázat a következőkkel egészül ki:

                  „Vacmet India Limited, Anant Plaza, IInd Floor, 4/117-2A, Civil Lines, Church Road, Agra-282002, Uttar Pradesh, India

                  11,0

                  »A992«”

   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2011. február 28-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         FELLEGI T.

      (1)  HL L 188., 2009.7.18., 93. o.

      (2)  HL L 316., 1999.12.10., 1. o.

      (3)  HL L 68., 2006.3.8., 15. o.

      (4)  HL L 236., 2006.8.31., 1. o.

      (5)  HL L 255., 2007.9.29., 1. o.

      (6)  HL L 6., 2009.1.10., 1. o.

      (7)  HL L 288., 2007.11.6., 1. o.

      (8)  HL L 168., 2010.7.2., 1. o.

      (9)  HL C 8., 2010.1.14., 29. o.

      (10)  HL C 8., 2010.1.14., 27. o.

      (11)  A csillaggal jelölt támogatások exporttámogatások.


title: A Bizottság (EU) 2015/1999 végrehajtási rendelete (2015. november 9.) a Spanyolországnak 2011-re és a későbbi évekre odaítélt egyes makrélakvótáknak a 2010. évi túlhalászás miatti csökkentéséről szóló 165/2011/EU rendelet módosításáról

text:
               10.11.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 292/1

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1999 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. november 9.)
   a Spanyolországnak 2011-re és a későbbi évekre odaítélt egyes makrélakvótáknak a 2010. évi túlhalászás miatti csökkentéséről szóló 165/2011/EU rendelet módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 105. cikke (1) és (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 978/2014/EU bizottsági rendelettel (2) módosított 165/2011/EU végrehajtási rendelet (3) értelmében a VIIIc, IX. és X. övezet, valamint a CECAF 34.1.1. terület uniós vizei tekintetében Spanyolországnak a 2014. évre odaítélt makrélahalászati (Scomber scombrus) kvótáját a 2010. évi túlhalászat miatt 5 989 tonnával csökkenteni kell.

               (2)

               A 165/2011/EU rendelet – szintén a 2010. évi túlhalászás kapcsán – úgy rendelkezik továbbá, hogy a Spanyolország számára 2015-re és adott esetben a későbbi évekre odaítélhető makrélahalászati kvótát 9 747 tonnával csökkenteni kell.

               (3)

               A spanyol hatóságok 2015. március 30-án arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a 2014. évi makrélahalászati kvótájuk nem merült ki, és kérték, hogy a Bizottság a felhasználatlan tonnaszámot számítsa be a 165/2011/EU rendeletben a 2015. évre előírt levonások ellentételezéseként.

               (4)

               Spanyolország ugyanakkor a 847/96/EK tanácsi rendelet (4) 4. cikkének (2) bekezdése alapján azt is kérelmezte, hogy 2014. évi makrélahalászati kvótája egy részét a Bizottság – az említett rendelet szabta korlátokon belül – tartsa vissza és csoportosítsa át 2015-re.

               (5)

               Spanyolország 2014. évi felhasználatlan makrélahalászati kvótája 5 652,891 tonna. A Bizottság (EU) 2015/1170 végrehajtási rendelete (5) a felhasználatlan halászati kvótából 4 211,038 tonna mennyiséget már átcsoportosított a 2015. évre. A 2014. évben felhasználatlanul maradt kvótamennyiség tehát 1 441,853 tonna.

               (6)

               A kérelem továbbra is összeegyeztethető a 165/2011/EU rendelet (7) preambulumbekezdésében kifejezett indokolással, melynek értelmében a kvótacsökkentést ötéves időszak alatt kell végrehajtani.

               (7)

               Az 1 441,853 tonna mennyiséget indokolt a 978/2014/EU végrehajtási rendelettel módosított 165/2011/EU rendelet szerinti kvótalevonások átütemezésére felhasználni. E mennyiséget hozzá kell adni a 2014. évre odaítélt makrélahalászati kvótából levonandó mennyiséghez, amely így 5 989 tonnáról 7 430,853 tonnára nő, és ezzel párhuzamosan ki kell vonni a 2015. évi makrélahalászati kvótából levonandó összegből, amely így 9 747 tonnáról 8 305,147 tonnára csökken.

               (8)

               A 165/2011/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 165/2011/EU rendelet mellékletének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. november 9-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

      (2)  A Bizottság 978/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. szeptember 16.) a Spanyolországnak 2011-re és a későbbi évekre odaítélt egyes makrélakvótáknak a 2010. évi túlhalászás miatti csökkentéséről szóló 165/2011/EU rendelet módosításáról (HL L 275., 2014.9.17., 1. o.).

      (3)  A Bizottság 2011. február 22-i 165/2011/EU rendelete a Spanyolországnak 2011-re és a későbbi évekre odaítélt egyes makrélakvótáknak a 2010. évi túlhalászás miatti csökkentéséről (HL L 48., 2011.2.23., 11. o.).

      (4)  A Tanács 1996. május 6-i 847/96/EK rendelete a teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről (HL L 115., 1996.5.9., 3. o.).

      (5)  A Bizottság 2015. július 16-i (EU) 2015/1170 végrehajtási rendelete a 2014. évben a 847/96/EK tanácsi rendelet 4. cikkének (2) bekezdése alapján visszatartott egyes mennyiségeknek a 2015-ös halászati kvótákhoz való hozzáadásáról (HL L 189., 2015.7.17., 2. o.).

      MELLÉKLET

            „MELLÉKLET

                        Állomány

                        2010. évi kiinduló kvóta (1)

                        2010. évi kiigazított kvóta

                        A 2010 tekintetében megállapított fogások

                        A kvóta és a fogások különbözete (túlhalászás)

                        Az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (2) bekezdése szerinti szorzótényező (túlhalászás * 2)

                        2011. évi csökkentés

                        2012. évi csökkentés

                        2013. évi csökkentés

                        2014. évi csökkentés

                        A 2015-re és adott esetben a későbbi évekre vonatkozó csökkentés

                        MAC/8C3411

                        27 919

                        24 604

                        44 225

                        – 19 621
                        (a 2010-es kvóta 79,7 %-a)

                        – 39 242

                        7 744

                        5 500

                        10 262

                        7 430,853

                        8 305,147

         (1)  53/2010/EU rendelet.”


title: A Bizottság (EU) 2016/61 végrehajtási rendelete (2016. január 20.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               21.1.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 14/18

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/61 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. január 20.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. január 20-án.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET

         Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  IL

                  236,2

                  MA

                  80,9

                  TN

                  113,9

                  TR

                  91,2

                  ZZ

                  130,6

                  0707 00 05

                  MA

                  85,8

                  TR

                  150,9

                  ZZ

                  118,4

                  0709 93 10

                  MA

                  52,6

                  TR

                  150,6

                  ZZ

                  101,6

                  0805 10 20

                  EG

                  50,0

                  MA

                  64,1

                  TN

                  57,9

                  TR

                  65,8

                  ZZ

                  59,5

                  0805 20 10

                  IL

                  163,3

                  MA

                  82,3

                  ZZ

                  122,8

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  103,6

                  JM

                  147,2

                  MA

                  82,8

                  TR

                  99,2

                  ZZ

                  108,2

                  0805 50 10

                  TR

                  102,3

                  ZZ

                  102,3

                  0808 10 80

                  CL

                  84,9

                  US

                  121,1

                  ZZ

                  103,0

                  0808 30 90

                  CN

                  76,1

                  ZZ

                  76,1

         (1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Bizottság (EU) 2017/95 végrehajtási rendelete (2017. január 19.) a baromfihús-ágazatra vonatkozóan a 616/2007/EK rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében 2017. január 1. és 7. között benyújtott behozataliengedély-kérelmekben és behozatalijog-kérelmekben szereplő mennyiségekre alkalmazandó elosztási együttható megállapításáról

text:
               20.1.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 16/24

         A BIZOTTSÁG (EU) 2017/95 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2017. január 19.)
   a baromfihús-ágazatra vonatkozóan a 616/2007/EK rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében 2017. január 1. és 7. között benyújtott behozataliengedély-kérelmekben és behozatalijog-kérelmekben szereplő mennyiségekre alkalmazandó elosztási együttható megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 188. cikke (1) és (3) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 616/2007/EK bizottsági rendelet (2) éves vámkontingenseket nyitott meg a Brazíliából, Thaiföldről és más harmadik országokból származó baromfihús-ágazati termékek behozatalára vonatkozóan.

               (2)

               A 2017. január 1. és 7. között a 2017. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmek egyes kontingensek tekintetében a rendelkezésre állónál nagyobb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó, az 1301/2006/EK bizottsági rendelet (3) 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően kiszámított elosztási együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki.

               (3)

               A 2017. január 1. és 7. között a 2017. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedp alidőszakra benyújtott behozatalijog-kérelmek egyes kontingensek tekintetében a rendelkezésre állónál nagyobb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó, az 1301/2006/EK bizottsági rendelet 6. cikke (3) bekezdésének megfelelően és ugyanazon rendelet 7. cikkének (2) bekezdését is figyelembe véve kiszámított elosztási együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali jogok milyen mennyiségekre bocsáthatók ki.

               (4)

               Az intézkedés hatékonyságának biztosítása érdekében indokolt, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   A 616/2007/EK rendelet alapján a 2017. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmekben szereplő mennyiségekre az e rendelet mellékletének A. részében megállapított elosztási együtthatót kell alkalmazni.
   (2)   A 616/2007/EK rendelet alapján a 2017. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra benyújtott behozatalijog-kérelmekben szereplő mennyiségekre az e rendelet mellékletének B. részében megállapított elosztási együtthatót kell alkalmazni.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2017. január 19-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            főigazgató

            Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  A Bizottság 2007. június 4-i 616/2007/EK rendelete a közösségi vámkontingenseknek a Brazíliából, Thaiföldről és más harmadik országokból származó baromfihús számára történő megnyitásáról és igazgatásáról (HL L 142., 2007.6.5., 3. o.).

      (3)  A Bizottság 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK rendelete az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról (HL L 238., 2006.9.1., 13. o.).

      MELLÉKLET
      A. RÉSZ

                  Csoportszám

                  Tételszám

                  A 2017. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra benyújtott kérelmekre alkalmazandó elosztási együttható
                  (%)

                  1

                  09.4211

                  0,273598

                  2

                  09.4212

                  39,659846

                  4A

                  09.4214

                  29,761716

                  09.4251

                  0,475143

                  09.4252

                  —

                  6A

                  09.4216

                  0,281611

                  09.4260

                  0,313976

                  7

                  09.4217

                  —

                  8

                  09.4218

                  —

            B. RÉSZ

                  Csoportszám

                  Tételszám

                  A 2017. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra benyújtott kérelmekre alkalmazandó elosztási együttható
                  (%)

                  5A

                  09.4215

                  0,506436

                  09.4254

                  0,571640

                  09.4255

                  —

                  09.4256

                  —


title: A Bizottság (EU) 2016/2263 végrehajtási rendelete (2016. december 15.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               16.12.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 342/24

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2263 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. december 15.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. december 15-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            főigazgató

            Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET

         Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  MA

                  104,9

                  SN

                  241,4

                  TN

                  123,9

                  TR

                  118,9

                  ZZ

                  147,3

                  0707 00 05

                  MA

                  70,7

                  TR

                  159,5

                  ZZ

                  115,1

                  0709 93 10

                  MA

                  143,7

                  TR

                  138,5

                  ZZ

                  141,1

                  0805 10 20

                  IL

                  126,4

                  TR

                  76,6

                  ZZ

                  101,5

                  0805 20 10

                  MA

                  69,9

                  ZZ

                  69,9

                  0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

                  IL

                  116,7

                  JM

                  125,0

                  MA

                  74,5

                  TR

                  82,0

                  ZZ

                  99,6

                  0805 50 10

                  TR

                  82,8

                  ZZ

                  82,8

                  0808 10 80

                  US

                  100,7

                  ZZ

                  100,7

                  0808 30 90

                  CN

                  89,4

                  ZZ

                  89,4

         (1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Bizottság (EU) 2015/24 végrehajtási rendelete ( 2015. január 7. ) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               8.1.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 4/18

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/24 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. január 7.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. január 7-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET
      Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  AL

                  69,6

                  IL

                  104,4

                  MA

                  89,1

                  TN

                  130,5

                  TR

                  108,0

                  ZZ

                  100,3

                  0707 00 05

                  TR

                  160,8

                  ZZ

                  160,8

                  0709 93 10

                  MA

                  96,9

                  SN

                  80,8

                  TR

                  157,6

                  ZZ

                  111,8

                  0805 10 20

                  EG

                  41,2

                  MA

                  68,6

                  TR

                  74,1

                  ZA

                  40,1

                  ZW

                  32,9

                  ZZ

                  51,4

                  0805 20 10

                  MA

                  58,8

                  ZZ

                  58,8

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  89,3

                  JM

                  106,8

                  TR

                  80,9

                  ZZ

                  92,3

                  0805 50 10

                  TR

                  53,0

                  ZZ

                  53,0

                  0808 10 80

                  AR

                  164,5

                  BR

                  62,9

                  CL

                  82,5

                  MK

                  39,8

                  US

                  145,8

                  ZA

                  147,0

                  ZZ

                  107,1

                  0808 30 90

                  US

                  171,4

                  ZZ

                  171,4

         (1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Tanács 475/2011/EU végrehajtási rendelete ( 2011. május 13. ) a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a Malajziából származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről szóló 1425/2006/EK rendelet módosításáról

text:
               18.5.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 131/10

         A TANÁCS 475/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2011. május 13.)
   a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a Malajziából származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről szóló 1425/2006/EK rendelet módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet),
   tekintettel az 1425/2006/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 2. cikkére,
   tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,
   mivel:
   A.   A MEGELŐZŐ ELJÁRÁS

               (1)

               A Tanács az 1425/2006/EK rendelettel a többek között a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetett ki. Tekintettel a dömpingellenes vám kivetéséhez vezető vizsgálatban (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) érintett kínai együttműködő exportáló gyártók nagy számára, a kínai exportáló gyártók közül mintavételre került sor, és a mintába felvett vállalatok esetében 4,8–12,8 % közötti egyedi vámtételt, a mintába be nem került egyéb együttműködő vállalatok esetében pedig 8,4 %-os vámtételt állapítottak meg. A 249/2008/EK rendelettel egy bizonyos vállalat vonatkozásában 4,3 %-os vámtételt állapítottak meg. 28,8 %-os, Kínára vonatkozó vámtételt vetettek ki azokra a vállalatokra, amelyek vagy nem jelentkeztek, vagy nem működtek együtt a vizsgálatban.

               (2)

               Az 1425/2006/EK rendelet 2. cikke kimondja, hogy ha bármely új kínai exportáló gyártó elégséges bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arról, hogy:

                           —

                           a vizsgálati időszak során (2004. április 1. és 2005. március 31. között) nem exportálta az Unióba az említett rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében meghatározott termékeket („első feltétel”),

                           —

                           nem áll kapcsolatban olyan kínai exportőrrel vagy gyártóval, amelyre az említett rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedések vonatkoznak („második feltétel”), valamint

                           —

                           az érintett termékeket az Unióba ténylegesen az után a vizsgálati időszak után exportálta, amely alapján az intézkedéseket meghozták, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportálására („harmadik feltétel”),

                     akkor az említett rendelet 1. cikke módosítható az új exportáló gyártó számára a mintában nem szereplő együttműködő vállalatokra alkalmazott vámtétel megadásával, ami ebben az esetben 8,4 %.

               (3)

               Azon vállalatok listáját, amelyekre az együttműködő vállalatokra megállapított dömpingellenes vámtétel 8,4 %-os súlyozott átlaga vonatkozik, és amelyeket az 1425/2006/EU rendelet tartalmaz, a 249/2008/EK tanácsi rendelet (3) és a 189/2009/EK tanácsi rendelet (4) és a 474/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet (5) módosította.

         B.   ÚJ EXPORTÁLÓ GYÁRTÓK ÁLTAL BENYÚJTOTT KÉRELMEK

               (4)

               Hat kínai vállalat nyújtott be kérelmet annak érdekében, hogy ugyanolyan elbánásban részesüljön, mint az eredeti vizsgálatban együttműködő, a mintába be nem kerülő vállalatok (a továbbiakban: új exportáló gyártóknak járó elbánás).

               (5)

               A Bizottság vizsgálatot folytatott annak megállapítására, hogy a hat kérelmező megfelel-e az új exportáló gyártókkal szembeni elbánás megadására vonatkozó, az 1425/2006/EK rendelet 2. cikkében megállapított feltételeknek.

               (6)

               A Bizottság mind a hat kérelmezőnek igénylőlapot küldött, és felkérte őket, hogy támasszák alá bizonyítékokkal, hogy megfelelnek a fent említett három feltételnek.

               (7)

               Az új exportáló gyártóval szembeni elbánást kérelmező egyik kínai vállalat nem nyújtotta be a kért információkat. Ezért nem lehetett ellenőrizni, hogy ez a vállalat megfelel-e az 1425/2006/EK rendelet 2. cikkében meghatározott feltételeknek, és kérelmét el kellett utasítani.

               (8)

               Egy másik vállalat visszavonta kérelmét.

               (9)

               Az egyik vállalat nem exportálta az érintett terméket az Unióba, és nem vállalt visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget sem arra, hogy a vizsgálati időszakot követően jelentős mennyiséget exportáljon az Unióba. Tehát nem tett eleget a harmadik feltételnek, ezért kérelme elutasításra került.

               (10)

               Az egyik vállalatot nem lehetett új exportáló gyártónak tekintetni, mivel egy olyan kínai exportáló gyártóval áll kapcsolatban, amelyre az 1425/2006/EK rendelettel elrendelt dömpingellenes intézkedések vonatkoznak. Tehát nem tett eleget a második feltételnek, ezért kérelme elutasításra került.

               (11)

               Egy másik vállalat megtévesztő információkat szolgáltatott létrejöttének dátumát illetően. Ez kétségbe vonja a szolgáltatott információk megbízhatóságát, beleértve azt az időszakot, amely során a terméket exportálhatták az EU-ba. Kérelme ezért elutasításra került.

               (12)

               A fennmaradó kínai exportáló gyártó által benyújtott bizonyítékot elegendőnek tekintették annak alátámasztására, hogy teljesülnek az 1425/2006/EK tanácsi rendelet 2. cikkében meghatározott kritériumok. Az érintett exportáló gyártó ezért részesülhet a mintába fel nem vett együttműködő gyártókra alkalmazandó vámtételben (8,4 %), és neve felvehető az exportáló gyártóknak az 1425/2006/EK rendelet I. mellékletében szereplő listájára.

               (13)

               A Bizottság tájékoztatta a kérelmezőket és az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálat eredményéről, és lehetőséget adott észrevételek benyújtására.

               (14)

               Az érdekelt felek valamennyi érvét és beadványát megvizsgálták, és amennyiben azok jogosak voltak, kellően figyelembe vették,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 1425/2006/EK rendelet I. mellékletében szereplő kínai népköztársaságbeli gyártók jegyzékét a következő vállalattal kell kiegészíteni:

               Vállalat

               Város

               TARIC kiegészítő kód

               Xiamen Good Plastic Co., Ltd.

               Xiamen

               B109

         2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2011. május 13-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         MARTONYI J.

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  HL L 270., 2006.9.29., 4. o.

      (3)  HL L 76., 2008.3.19., 8. o.

      (4)  HL L 67., 2009.3.12., 5. o.

      (5)  Lásd e Hivatalos Lap 2. oldalát.


title: A Bizottság (EU) 2016/2023 végrehajtási rendelete (2016. november 18.) a nátrium-benzoát, a kálium-szorbát, a hangyasav és a nátrium-formiát valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg )

text:
               19.11.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 313/14

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2023 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. november 18.)
   a nátrium-benzoát, a kálium-szorbát, a hangyasav és a nátrium-formiát valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik az adalékanyagok takarmányokban történő felhasználásának engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. Az 1831/2003/EK rendelet 10. cikke (7) bekezdésének a 10. cikk (1)–(4) bekezdésével összefüggésben értelmezett rendelkezései egyedi előírásokat határoznak meg az Unióban szilázs-adalékanyagként használt termékek értékelésére.

               (2)

               Az 1831/2003/EK rendelet 10. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően a nátrium-benzoátot mint a „szilázs-adalékanyagok” funkcionális csoportba tartozó, meglévő terméket valamennyi állatfajra vonatkozóan felvették a takarmány-adalékanyagok nyilvántartásába.

               (3)

               Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkével összefüggésben értelmezett 10. cikke (2) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtottak be a nátrium-benzoát engedélyezésére, valamint az 1831/2003/EK rendelet 7. cikke szerint kérelmet nyújtottak be a kálium-szorbát, a hangyasav és a nátrium-formiát engedélyezésére. A kérelmekhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.

               (4)

               A szóban forgó kérelmek a nátrium-benzoát, a kálium-szorbát, a hangyasav és a nátrium-formiát valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezésére, valamint azoknak a „technológiai adalékok” kategóriába történő besorolására irányulnak.

               (5)

               2012. június 13-i véleményében (2) az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) arra a következtetésre jutott, hogy a nátrium-benzoát a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állati és emberi egészségre, sem a környezetre; a Hatóság azonban potenciális szenzibilizálónak tekintette az anyagot, amelynek esetében a belégzésből eredő kockázat sem zárható ki. A Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy az adalékanyag a könnyen, mérsékelten nehezen vagy nehezen silózható alapanyag pH-értékének csökkentése és szárazanyag-tartalmának fokozottabb megóvása révén javíthatja a szilázs előállításának hatékonyságát.

               (6)

               2013. június 18-i véleményében (3) a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a kálium-szorbát a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állati és emberi egészségre, sem a környezetre; a Hatóság azonban bőr- és szemirritáló, valamint potenciálisan légúti irritációt előidéző anyagnak tekintette. A Hatóság arra a megállapításra jutott, hogy az adalékanyag potenciálisan javítja a könnyen vagy mérsékelten nehezen silózható alapanyagok aerob stabilitását.

               (7)

               2014. szeptember 11-i véleményében (4) a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a hangyasav a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állati és emberi egészségre, sem a környezetre; a Hatóság szerint azonban az anyag a bőrre, a szembe és a légutakba kerülve maró hatású. A Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy az adalékanyag potenciálisan javítja a silózás folyamatát, a szilázs minőségét, valamint a könnyen, mérsékelten nehezen vagy nehezen silózható alapanyagok aerob stabilitását.

               (8)

               2015. március 11-i véleményében (5) a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a nátrium-formiát a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állati és emberi egészségre, sem a környezetre; a Hatóság szerint azonban folyékony formában az anyag a bőrre, a szembe és a légutakba kerülve maró hatású. A Hatóság arra a megállapításra jutott, hogy az adalékanyag a könnyen, mérsékelten nehezen vagy nehezen silózható alapanyag szárazanyag-veszteségének mérséklése révén jobban megőrzi a szilázsban a tápanyagokat.

               (9)

               A Hatóság megítélése szerint a nátrium-benzoát, a kálium-szorbát, a hangyasav és a nátrium-formiát esetében nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban lévő takarmány-adalékanyagokra alkalmazott analitikai módszerről szóló jelentést.

               (10)

               A nátrium-benzoát, a kálium-szorbát, a hangyasav és a nátrium-formiát értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó anyagok használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell.

               (11)

               Mivel semmilyen biztonsági ok nem indokolja a nátrium-benzoátra vonatkozó engedélyezési feltételek módosításának azonnali alkalmazását, átmeneti időszakot kell biztosítani az érdekelt felek számára, hogy felkészülhessenek az engedélyezésből adódó új követelmények teljesítésére.

               (12)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Engedélyezés
   A mellékletben meghatározott, a „technológiai adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és a „szilázs-adalékanyagok” funkcionális csoportba tartozó adalékanyagok takarmány-adalékanyagként történő használata a mellékletben meghatározott feltételek mellett engedélyezett.
   2. cikk
   Átmeneti intézkedések
   A mellékletben említett nátrium-benzoát, valamint a nátrium-benzoátot tartalmazó olyan takarmányok, amelyeket 2017. június 9. előtt állítottak elő és címkéztek fel a 2016. december 9. előtt alkalmazandó szabályoknak megfelelően, a meglévő készletek kimerüléséig továbbra is forgalomba hozhatók és használhatók.
   3. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. november 18-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

      (2)  The EFSA Journal 2012; 10(7):2779.

      (3)  The EFSA Journal 2013; 11(7):3283.

      (4)  The EFSA Journal 2014; 1(10):3827.

      (5)  The EFSA Journal 2015; 13(5):4056.

      MELLÉKLET

                  Az adalékanyag azonosító száma

                  Az engedély jogosultjának neve

                  Adalékanyag

                  Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

                  Állatfaj vagy -kategória

                  Maximális életkor

                  Legkisebb tartalom

                  Legnagyobb tartalom

                  További rendelkezések

                  Az engedély lejárta

                  mg/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

                     Kategória: technológiai adalékanyagok. Funkcionális csoport: szilázs-adalékanyagok.

                  1k301

                  —

                  Nátrium-benzoát

                     Az adalékanyag összetétele

                  Nátrium-benzoát ≥ 99,5 %
                  szilárd formában

                     A hatóanyag jellemzése:

                  Nátrium-benzoát ≥ 99,5 %
                  C7 H5 Na O2

                  CAS-szám: 532-32-1
                  Kémiai szintézissel előállított

                     Analitikai módszer
                      (1)

                  A nátrium-benzoát meghatározásához: titrimetriás módszer (01/2008:0123 Európai Gyógyszerkönyv).

                  Valamennyi állatfaj

                  —

                  2 400

                              1.

                              Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközzel, többek között védőmaszkkal, védőszemüveggel és védőkesztyűvel kell használni.

                              2.

                              A különböző forrásokból származó nátrium-benzoát keveréke nem haladhatja meg a megengedett maximális szintet.

                  2026.december 9.

                  1k202

                  —

                  Kálium-szorbát

                     Az adalékanyag összetétele

                  Kálium-szorbát ≥ 99 %
                  szilárd formában

                     A hatóanyag jellemzése:

                  Kálium-szorbát ≥ 99 %
                  C6 H7 KO2

                  CAS-szám: 24634-61-5
                  Kémiai szintézissel előállított

                     Analitikai módszer
                      (1)

                  A takarmány-adalékanyag kálium-szorbát-tartalmának meghatározása: perklórsavval végzett titrálás (Európai Gyógyszerkönyv, monográfiák, 6.0 módszer, 01/2008:0618).
                  Az előkeverékek és a takarmányok teljes kálium-szorbát-tartalmának meghatározására: ionexklúziós nagy teljesítményű folyadék-kromatográfia UV detektálással (HPLC-UV)

                  Valamennyi állatfaj

                  300

                              1.

                              Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközzel, többek között védőmaszkkal, védőszemüveggel és védőkesztyűvel kell használni.

                              2.

                              Az adalékanyagot könnyen vagy mérsékelten nehezen silózható (2) alapanyagokban kell felhasználni.

                  2026.december 9.

                  1k236

                  —

                  Hangyasav

                     Az adalékanyag összetétele

                  Hangyasav (≥ 84,5 %)
                  Folyékony formában

                     A hatóanyag jellemzése:

                  Hangyasav ≥ 84,5 %
                  H2CO2

                  CAS-szám: 64-18-6

                     Analitikai módszer
                      (1)

                  A hangyasav meghatározásához: elektromos vezetőképességen alapuló detektort használó ionkromatográfia (IC/ECD)

                  Valamennyi állatfaj

                  —

                  10 000

                              1.

                              Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközzel, többek között védőmaszkkal, védőszemüveggel és védőkesztyűvel kell használni.

                              2.

                              A teljes értékű takarmányokban a különböző forrásokból származó hangyasav keveréke nem haladhatja meg a megengedett maximális szintet.

                  2026.december 9.

                  1k237

                  —

                  Nátrium-formiát

                     Az adalékanyag összetétele

                  szilárd formában
                  Nátrium-formiát ≥ 98 %
                  Folyékony formában
                  Nátrium-formiát ≥ 15 %
                  Hangyasav ≤ 75 %
                  Víz ≤ 25 %

                     A hatóanyag jellemzése:

                  Nátrium-formiát ≥ 98 % (szilárd formában)
                  NaHCO2

                  CAS-szám: 141-53-7
                  Formaldehid ≤ 6,2 mg/kg
                  Acetaldehid ≤ 5 mg/kg
                  Butilaldehid ≤ 25 mg/kg
                  Nátrium-formiát ≥ 15 % (folyékony formában)
                  Hangyasav ≤ 75 %
                  Kémiai szintézissel előállított

                     Analitikai módszer
                      (1)

                  A nátriumtartalom meghatározása a takarmány-adalékanyagban: EN ISO 6869 szabvány: atomabszorpciós spektrometria (AAS) vagy EN 15510 szabvány; induktív csatolású plazmás atomemissziós spektrometria (ICP-AES).
                  A teljes formiáttartalom meghatározása a takarmány-adalékanyagokban: EN 15909 szabvány; fordított fázisú nagy teljesítményű folyadékkromatográfia UV detektálással (RP-HPLC-UV).
                  A teljes formiáttartalom meghatározása az előkeverékekben és a takarmányokban: UV-detektoros vagy törésmutató-detektoros nagy teljesítményű ionkizárásos folyadékkromatográfia (HPLC-UV/RI) vagy elektromos vezetőképességen alapuló detektort használó ionpár-kromatográfia (IC/ECD)

                  Valamennyi állatfaj

                  —

                  10 000
                  (hangyasav-egyenérték)

                              1.

                              Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközzel, többek között védőmaszkkal, védőszemüveggel és védőkesztyűvel kell használni.

                              2.

                              A különböző forrásokból származó hangyasav keveréke nem haladhatja meg a teljes értékű takarmányban megengedett maximális szintet.

                  2026.december 9.

         (1)  Az analitikai módszerek részletes leírása a referencialaboratórium honlapján található: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

         (2)  Könnyen silózható takarmány: > 3 % oldható szénhidrát a friss alapanyagokban. Mérsékelten nehezen silózható takarmány: 1,5–3,0 % oldható szénhidrát a friss alapanyagban. 429/2008/EK bizottsági rendelet (HL L 133., 2008.5.22., 1. o.).