title: A Bizottság (EU) 2019/72 végrehajtási rendelete (2019. január 17.) a Kínai Népköztársaságból származó elektromos kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről

text:
                  18.1.2019

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 16/5

         A BIZOTTSÁG (EU) 2019/72 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2019. január 17.)
         a Kínai Népköztársaságból származó elektromos kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikkére és 24. cikke (1) bekezdésére,
         mivel:
         1.   AZ ELJÁRÁS

         1.1.   Az eljárás megindítása

                     (1)

                     Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2017. december 21-én szubvencióellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína, érintett ország) származó elektromos kerékpárok Európai Unióba történő behozatala tekintetében. A Bizottság a vizsgálatot az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 10. cikke alapján indította el. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) (2) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

                     (2)

                     A Bizottság azt követően indított vizsgálatot, hogy 2017. november 8-án az Európai Kerékpárgyártók Szövetsége (European Bicycle Manufacturers Association, a továbbiakban: EBMA, panaszos) panaszt nyújtott be a teljes uniós elektromoskerékpár-gyártás több mint 25 %-át képviselő uniós gyártók nevében. A panasz bizonyítékot tartalmazott a támogatásra, illetve az abból eredő kárra vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához.

                     (3)

                     A szubvencióellenes vizsgálat megindítása előtt a Bizottság értesítette a kínai kormányt arról, (3) hogy megfelelő módon dokumentált panaszt nyújtottak be a Bizottsághoz, és az alaprendelet 10. cikkének (7) bekezdésével összhangban konzultációra kérte fel a kínai kormányt. A kínai kormány elfogadta a konzultációra irányuló felkérést, és a konzultációra 2017. december 18-án sor is került. A konzultáció során a Bizottság kellő mértékben figyelembe vette a kínai kormány által megfogalmazott észrevételeket. Mindazonáltal nem sikerült kölcsönösen elfogadható megoldást találni.

                     (4)

                     A Bizottság 2018. július 18-án ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínából származó ugyanezen termék behozatalára (4) (a továbbiakban: dömpingellenes rendelet) egy 2017. október 20-án közzétett értesítéssel megindított vizsgálat keretében (5) (a továbbiakban: párhuzamos dömpingellenes vizsgálat).

                     (5)

                     Az e szubvencióellenes vizsgálat, illetve a párhuzamos dömpingellenes vizsgálat keretében a kárra, az ok-okozati összefüggésre és az uniós érdekre vonatkozóan végzett elemzések értelemszerűen megegyeznek, mivel az uniós gazdasági ágazat meghatározása és az azt képviselő uniós gyártók mindkét vizsgálatban azonosak, és a vizsgálati időszak is megegyezik. A Bizottság az e szempontokhoz kapcsolódó valamennyi lényeges elemet a jelenlegi vizsgálatban is figyelembe vette.

                     (6)

                     Az eljárás megindítását követően a kínai kormány, valamint a Kínai Gép- és Elektronikus Termék Export-import Kereskedelmi Kamara (a továbbiakban: CCCME) és az Európai Elektromoskerékpár-importőrök Közössége (a továbbiakban: CEIEB) – utóbbi két szervezet több érdekelt fél képviseletében – észrevételeket nyújtott be.

                     (7)

                     Ezek a felek azzal érveltek, hogy azok az indokok, amelyekre tekintettel a Bizottság helyt adott a panaszt támogató egyes érdekelt felek kilétének bizalmas kezelésére irányuló kérelemnek, elégtelenek és megalapozatlanok voltak. Emellett hozzátették, hogy egyes uniós gyártók teljes elektromos kerékpárokat hoznak be Kínából, így az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése értelmében nem tekinthetők az uniós gazdasági ágazat részének. Rámutattak arra, hogy egyes érdekelt felek kilétének bizalmas kezelése miatt az exportáló gyártók ebben az ügyben nem tudják megfelelően vizsgálni a legitimációt. Hasonlóképpen azzal érveltek, hogy a panasz nem tartalmazza sem a hasonló termék valamennyi ismert uniós gyártójának felsorolását, sem az általuk előállított volument és értéket.

                     (8)

                     A Bizottság elutasította ezt az állítást. A Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése alapján nem zárhatók ki egyes uniós gyártók az uniós gazdasági ágazat szereplőinek köréből csupán azért, mert importálják az érintett terméket. Ezenfelül a Bizottság kielégítőnek találta az uniós gazdasági ágazattól az ezen eljárás megindításához kapott támogatást. Továbbá a panaszban szerepelt az ismert uniós gyártók felsorolása (6), valamint teljes termelési volumenük (7). Az érdekelt felek ennek megfelelően értékelhették a hasonló termék ismert uniós gyártóinak felsorolását.

                     (9)

                     Ennek alapján a kínai kormány, a CCCME és a CEIEB megállapíthatta, hogy az uniós gyártóként felsorolt vállalatok közül kettő importál is elektromos kerékpárokat az érintett országból. Ennek alapján egyértelmű, hogy az érdekelt felek e tekintetben teljeskörűen gyakorolhatták a védelemhez való jogukat.

                     (10)

                     Emiatt a Bizottság elutasította ezeket az állításokat.

                     (11)

                     A CCCME azzal érvelt továbbá, hogy a panasz nem tartalmazott olyan kellő erejű bizonyítékokat, amelyek elegendőek voltak a vizsgálat megindításához. Ezt az állítását a CCCME négy indokkal támasztotta alá.

                     (12)

                     Először: a kínai vámhatóságoktól kapott kiviteli statisztikákon alapuló behozatali adatok, valamint azoknak a mostani vizsgálatban érintett termék kiszűrése céljából végzett kiigazításai nem kezelhetők bizalmasan, és azok forrását a Bizottságnak megfelelően meg kell vizsgálnia.

                     (13)

                     Másodszor: a panaszban foglalt egyes információk – például az, hogy az érintett kínai gazdasági ágazat állítólag kapacitásfelesleggel rendelkezik – félrevezetők, mivel nemcsak az elektromos kerékpárok ágazatára, hanem az elektromos kerékpárokra és a kerékpárokra együttesen vonatkoznak. Ugyanígy az elektromos kerékpárok uniós piacának értéke is túl van becsülve, mivel az nemcsak az elektromos kerékpárokat, hanem valamennyi könnyű elektromos járművet magában foglalja.

                     (14)

                     Harmadszor: a panasz a kínai elektromoskerékpár-piac támogatásával kapcsolatos állításokat helyezi előtérbe, ugyanakkor egyáltalán nem vizsgálja az Európában biztosított támogatásokat.

                     (15)

                     Negyedszer: a CCCME szerint a panaszban egy sor megalapozatlan, a kínai elektromoskerékpár-ágazat számára káros állítás található, amelyek szerint ebben az ágazatban az uniós gyártók képviselik az innovációt, míg a kínai gyártók csupán másolják az elektromos kerékpárok technológiája területén az Unióban folyó innováció eredményeit.

                     (16)

                     A Bizottság a panaszt az alaprendelet 10. cikkével összhangban vizsgálta meg, és arra a következtetésre jutott, hogy teljesültek a vizsgálat megindítására vonatkozó követelmények, vagyis a panaszos által benyújtott bizonyítékok kellően helytállóak és pontosak voltak. Az alaprendelet 10. cikkének (2) bekezdése értelmében a panasznak a panaszos számára szokásszerűen hozzáférhető információkat kell tartalmaznia az említett rendelkezésben felsorolt tényezőkre vonatkozóan. A benyújtott bizonyítékok alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez a követelmény teljesült. E tekintetben a CCCME által felvetett egyik szempont sem játszott döntő szerepet a Bizottság azon döntésében, hogy vizsgálatot indít a vélelmezetten kárt okozó támogatás ügyében.

                     (17)

                     Először is, a kínai behozatali adatokat illetően a Bizottság hivatkozik az (EU) 2018/671 végrehajtási rendelet (a továbbiakban: a nyilvántartásba vételt elrendelő rendelet) (8) 3.2. szakaszára és e rendelet 4.3.1. szakaszára, amelyek kellő mélységben foglalkoznak ezzel az érvvel.

                     (18)

                     Másodsorban a kínai kapacitásfelesleget illetően: mindenképpen indokolt az elektromos kerékpárok és a kerékpárok együttes vizsgálata, mivel a kerékpár-termelési kapacitás csekély anyagi és energiaráfordítással elektromoskerékpár-termelési kapacitássá alakítható (lásd a (634) preambulumbekezdést), és bizonyított, hogy ezt a mindkét terméket gyártó vállalatok rendszeresen meg is teszik.

                     (19)

                     Végezetül, az innovációval és a másolással, illetőleg az uniós támogatással kapcsolatos érvek érdektelenek az ezen eljárás megindítását megalapozó értékelés szempontjából, mert ezek az állítások nem tartoznak az e célból figyelembe vett tényezők közé.

                     (20)

                     A Bizottság így arra a következtetésre jutott, hogy a panasz elegendő bizonyítékot tartalmazott a támogatással és az abból eredő jelentős kárral kapcsolatban a vizsgálat megindításához.

               1.2.   A behozatalok nyilvántartásba vétele

                     (21)

                     A panaszos 2018. január 31-én az alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése alapján kérelmet nyújtott be a Kínából származó elektromos kerékpárok behozatalainak nyilvántartásba vétele iránt. 2018. május 3-án a Bizottság a nyilvántartásba vételt elrendelő rendelet útján 2018. május 4-i hatállyal nyilvántartásba vételi kötelezettséget vezetett be a Kínából származó elektromos kerékpárok behozatalára vonatkozóan.

                     (22)

                     A nyilvántartásba vétel iránti kérelemre válaszul az érdekelt felek észrevételeket nyújtottak be, amelyekkel a nyilvántartásba vételt elrendelő rendelet foglalkozott. A Bizottság megerősítette, hogy a panaszosok elegendő bizonyítékot szolgáltattak annak alátámasztására, hogy a behozatal nyilvántartásba vétele indokolt. Különösen sokat nyomott a latban a Kínából származó behozatal és az ország piaci részesedésének erőteljes növekedése. Emiatt a Bizottság elutasította az észrevételeket.

               1.3.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

                     (23)

                     A támogatás és a kár vizsgálata a 2016. október 1. és 2017. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciák tekintetében a Bizottság a 2014. január 1. és 2017. szeptember 30. közötti időszak adatait elemezte (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).

               1.4.   Érdekelt felek

                     (24)

                     A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszost, a többi ismert uniós gyártót, az ismert exportáló gyártókat és a kínai kormányt, az ismert importőröket, beszállítókat és felhasználókat, kereskedőket, továbbá az érintettként ismert szervezeteket a vizsgálat megindításáról, és felkérte azokat a részvételre.

                     (25)

                     Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.

               1.5.   Mintavétel

                     (26)

                     A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 27. cikke alapján mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

               1.5.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

                     (27)

                     Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság rögzítette, hogy ideiglenesen meghatározott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát a hasonló termék vizsgálati időszakon belüli legnagyobb reprezentatív értékesítési volumenei alapján választotta ki úgy, hogy egyúttal biztosítsa a terméktípusok megfelelő képviseletét és a megfelelő földrajzi eloszlást.

                     (28)

                     A minta négy uniós gyártóból állt. A mintában szereplő uniós gyártók a teljes termelési volumen 60 %-át, az uniós gazdasági ágazat teljes értékesítésének pedig 58 %-át adták. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban.

                     (29)

                     Ennek alapján a Bizottság megerősítette, hogy a minta reprezentatív az uniós gazdasági ágazatra nézve.

               1.5.2.   Mintavétel az importőrök körében

                     (30)

                     A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.

                     (31)

                     Huszonegy független importőr nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság az Unióba érkező behozatal legnagyobb mennyisége alapján öt független importőrt vett fel a mintába. Az alaprendelet 27. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság valamennyi ismert érintett importőr véleményét kikérte a minta kiválasztásáról.

                     (32)

                     Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a minta reprezentatív az együttműködő importőrökre nézve.

               1.5.3.   Mintavétel az exportáló gyártók körében

                     (33)

                     A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a Kínai Népköztársaságban működő összes exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. A Bizottság ezenfelül felkérte a kínai kormányhatóságokat, hogy nevezzék meg és/vagy lépjenek kapcsolatba az esetleges további exportáló gyártókkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban.

                     (34)

                     Az érintett ország hetvennyolc exportáló gyártója (gyártócsoportja) nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. A Bizottság az alábbi, az exportáló gyártók öt csoportjából álló mintát választotta ki – az alaprendelet 27. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban – a (60) preambulumbekezdésben szereplő érintett termék Unióba irányuló kivitelének volumene alapján, ugyanakkor figyelembe véve az érintett termékkel kapcsolatos beruházások mértékét a vizsgálati időszakban, valamint a földrajzi eloszlást. Ez a minta az Unióba irányuló azon legnagyobb reprezentatív kiviteli mennyiségnek tekinthető, amely a rendelkezésre álló időn belül észszerűen megvizsgálható:

                                 —

                                 Bodo Vehicle Group Co., Ltd (Bodo),

                                 —

                                 Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd (Giant),

                                 —

                                 Jinhua Vision Industry Co., Ltd és Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd (Jinhua Vision csoport),

                                 —

                                 Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd (Rununion csoport),

                                 —

                                 Yadea Technology Group Co., Ltd (Yadea csoport).

                     (35)

                     Az exportáló gyártók mintában szereplő csoportjai (a továbbiakban: mintában szereplő exportáló gyártók) 43 %-át adták az érintett termék Unióba irányuló összbehozatalának.

                     (36)

                     Az alaprendelet 27. cikke (2) bekezdésének megfelelően valamennyi ismert, érintett exportáló gyártó, továbbá a kínai kormány véleményét is kikérték a minta kiválasztásáról. A javasolt mintával kapcsolatban a panaszostól és három – egy, a mintában szereplő és kettő, a mintában nem szereplő – exportáló gyártótól érkezett észrevétel.

                     (37)

                     A panaszos megjegyezte, hogy Tianjin és Jiangsu tartományban gyártják a legnagyobb mennyiségben az elektromos kerékpárokat. Ezzel összefüggésben a panaszos úgy érvelt, hogy a javasolt minta nem képviseli kellő súllyal a Tianjin tartománybeli vállalatokat, ezért javasolta egy további exportáló gyártó felvételét a mintába.

                     (38)

                     A Bizottság felhívta a figyelmet arra, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók vagy vállalatcsoportok közül kettő Tianjinban működik. Ebből kifolyólag a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a Tianjin tartományi jogú városban működő vállalatok megfelelő mértékben képviseltették magukat.

                     (39)

                     Az egyik együttműködő, de a mintában nem szereplő gyártó kérelmezte a mintába való felvételét. Kérelme három érven alapult. Először is, a vállalat egy vele kapcsolatban álló kereskedőn keresztül exportált az Unióba. Másodszor: a vállalat nagy mennyiségű gyártási alapanyagot importált. Harmadszor: a vállalat felvétele révén bővülne a minta földrajzi eloszlása.

                     (40)

                     A Bizottság úgy találta, hogy az első két érv nem feltétele a minta kiválasztásának, aminek a 27. cikk (1) bekezdése szerint a vizsgálat tárgyát képező termék azon legnagyobb reprezentatív kiviteli mennyiségén kell alapulnia, amely a rendelkezésre álló időn belül észszerűen megvizsgálható. Ezen túlmenően a mintavétel során jelentkező vállalatok közül többen velük kapcsolatban álló kereskedőn keresztül értékesítenek az Unióban, és gyártási alapanyagokat is exportálnak. A Bizottság emellett már korábban megállapította, hogy a javasolt minta kellő mértékű földrajzi eloszlást biztosít, mivel lefedi az elektromoskerékpár-gyártás szempontjából legjelentősebb három régiót, ezért a kérelmet elutasította.

                     (41)

                     Az egyik mintában szereplő exportáló gyártó kérelmezte, hogy mentsék fel a mintavételben való részvétel alól. Kérelme három érven alapult. Először is, a vállalat a másik négy, a mintában szereplő csoporthoz képest alacsonyabb volument exportált. Másodszor: lefelé módosította beruházásainak szintjét, rámutatva arra, hogy a Bizottság által figyelembe vett összeg magában foglalta a más termékek tekintetében eszközölt beruházásait is. Harmadszor: a működési területéül szolgáló földrajzi térséget már lefedték a mintában szereplő más vállalatok.

                     (42)

                     A Bizottság a minta kiválasztása során nem csupán az Európai Unióba irányuló kivitel mennyiségét tartotta szem előtt, hanem figyelembe vette a vélelmezett támogatás jeleit is, az együttműködő vállalatok utolsó rendelkezésre álló éves pénzügyi kimutatásában szereplő információk alapján, valamint a vizsgálati időszakban tapasztalt földrajzi eloszlást. Mindezen tényezőket fontolóra véve a szóban forgó exportáló gyártó úgy tekinthető, hogy már képviselteti magát a kiválasztott mintában.

                     (43)

                     A Bizottság ezért úgy határozott, hogy változatlan formában a javasolt mintát alkalmazza végleges mintaként.

               1.6.   Egyedi vizsgálat

                     (44)

                     A mintában nem szereplő két exportáló gyártó az exportáló gyártók számára összeállított szubvencióellenes kérdőívre adott válaszában hivatalosan kérte az alaprendelet 27. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálatát. Az egyikük egy csoport, amely két kapcsolatban álló vállalatot foglal magában, míg a másik gyártó az érintett termék vonatkozásában nem áll kapcsolatban más vállalattal. A mintában szereplő öt vállalatcsoport mellett két további kérelem vizsgálata azonban túlzott terhet jelentene, és észszerűen nem várható el a vizsgálatra rendelkezésre álló idő alatt. A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy ez a vizsgálat párhuzamosan zajlik az ugyanezen érintett termék vonatkozásában folyó dömpingellenes vizsgálattal, és átfedések alakultak ki a Bizottság egyidejűleg folytatott más vizsgálataival is. A Bizottság ezért úgy határozott, hogy egyetlen egyedi vizsgálat iránti kérelemnek sem ad helyt, és ennek megfelelően tájékoztatta az érintett vállalatokat.

                     (45)

                     Az egyik exportáló gyártó – a Wettsen Corporation – ismét hangsúlyozta, hogy a helyzetét egyedileg kellett volna megvizsgálni, és egyedi támogatási összeget és kárkülönbözetet számíthattak volna ki számára. Ez a vállalat azt állította, hogy tisztességtelen és észszerűtlen lenne, ha a rá alkalmazott támogatás és kárkülönbözet a mintában szereplő vállalatok adatain alapulna.

                     (46)

                     A Bizottság elutasította ezeket az észrevételeket, mivel úgy ítélte meg, hogy a kiválasztott minta – amint azt a (35) preambulumbekezdés mutatja – már reprezentatív, mivel azt 11 különböző jogi személyből álló öt gyártói csoport alkotja. Következésképpen a minta megfelel az alaprendelet 27. cikke (1) bekezdése b) pontjának, továbbá a Bizottság megerősítette, hogy a vizsgálatra rendelkezésre álló idő alatt nem tudta volna az elemzést egy további vállalat esetében elvégezni. A Bizottság megjegyezte, hogy mindenesetre az ilyen együttműködő exportáló gyártó az alaprendelet 20. cikkének megfelelően gyorsított felülvizsgálatot kérhet.

               1.7.   A kérdőívre adott válaszok és ellenőrző látogatások

                     (47)

                     A Bizottság eljuttatott egy kérdőívet a kínai kormány részére. Ez a kérdőív magában foglalta a China Development Bank (a továbbiakban: CDB), a China Export Import Bank (a továbbiakban: EXIM), a Bank of China (a továbbiakban: BOC), az Agricultural Bank of China (a továbbiakban: ABC), a China Construction Bank (a továbbiakban: CCB), az Industrial and Commercial Bank of China (a továbbiakban: ICBC), valamint a China Export & Credit Insurance Corporation (a továbbiakban: Sinosure) számára összeállított egyedi kérdőíveket is. Ezekre a bankokra és intézményekre a panasz kifejezetten (többek között a korábbi bizottsági vizsgálatok ténymegállapításai alapján) mint az ösztönözött iparágak számára – beleértve az elektromoskerékpár-gyártókat is – támogatásnyújtásra utasított és támogatásnyújtással megbízott közjogi intézményekre vagy szervekre utalt.

                     (48)

                     A Bizottság felkérte továbbá a kínai kormányt, hogy továbbítsa a pénzügyi intézmények számára készült egyedi kérdőívet minden olyan pénzügyi intézménynek, amely hiteleket vagy exporthiteleket nyújtott a mintában szereplő exportáló gyártóknak vagy (exportvásárlói hitelekkel összefüggésben) a mintában szereplő exportáló gyártók vevőinek, amelyek kilétéről a mintában szereplő exportáló gyártók nyújtanak tájékoztatást. A Bizottság felkérte az exportáló gyártókat, hogy juttassák el a kínai kormány részére az ügyben érdekelt, megkeresendő pénzügyi intézmények listáját. Arra is felkérték a kínai kormányt, hogy gyűjtsön össze minden, e pénzügyi intézmények által adott választ, és közvetlenül a Bizottsághoz továbbítsa azokat.

                     (49)

                     A kínai kormány részére összeállított kérdőív olyan alapanyagokat (például összeszerelt vagy összeszereletlen akkumulátorokat, motorokat és egyéb kerékpáralkatrészeket) gyártó vállalatok számára is tartalmazott egyedi kérdőíveket, amelyek részben vagy teljes mértékben állami tulajdonban állnak vagy magántulajdonban állnak ugyan, de a kormány utasításai szerint működnek. E tekintetben arra is felkérték a kínai kormányt, hogy továbbítsa ezt az alapanyaggyártók számára készült egyedi kérdőívet minden olyan gyártónak, amely a mintában szereplő exportáló gyártók bevallása szerint gyártási alapanyagokkal látta el a mintában szereplő exportáló gyártókat. A Bizottság felkérte az exportáló gyártókat, hogy juttassák el a kínai kormány részére a megkeresendő alapanyaggyártók listáját. Arra is felkérték a kínai kormányt, hogy gyűjtsön össze minden, e vállalatok által adott választ, és közvetlenül a Bizottsághoz továbbítsa azokat.

                     (50)

                     Az egyik alapanyag-beszállító, a Bafang Electric (Suzhou) Co., Ltd (a továbbiakban: Bafang) saját elhatározásából jelentkezett és kérte, hogy juttassák el részére az alapanyaggyártók számára készült kérdőívet. A vállalat az öt mintában szereplő exportáló gyártó közül három számára biztosított gyártási alapanyagokat. Ezért a Bizottság megküldte a Bafang részére az alapanyaggyártók számára készült egyedi kérdőívet.

                     (51)

                     Emellett kérdőíveket küldtek ki az exportáló gyártók öt mintában szereplő csoportjának, a mintában szereplő uniós gyártóknak és független importőröknek.

                     (52)

                     A kínai kormány benyújtotta kérdőívre adott válaszait a Bizottságnak. Ezek az EXIM, az ABC, a BOC, az ICBC és a Sinosure egyedi kérdőívre adott válaszait tartalmazták. A Bizottság ezenfelül kézhez kapta az exportáló gyártók öt mintában szereplő csoportjának, az (50) preambulumbekezdésben említett kínai alapanyag-beszállítónak, a mintában szereplő uniós gyártóknak és a mintában szereplő független importőröknek a kérdőívre adott válaszait is.

                     (53)

                     A Bizottság beszerzett és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a támogatás, az ebből eredő károkozás és az uniós érdek megállapításához szükségesnek ítélt.

                     (54)

                     Ellenőrző látogatásra került sor a Kínai Kereskedelmi Minisztériumnál, amely látogatáson más érintett minisztériumok tisztségviselői is részt vettek (a továbbiakban: a kínai kormánynál tett ellenőrző látogatás). Az ellenőrző látogatáson továbbá a következő pénzügyi intézmények képviselői is jelen voltak:

                                 —

                                 Export Import Bank of China, Peking, Kína,

                                 —

                                 Industrial and Commercial Bank of China, Peking, Kína,

                                 —

                                 Agricultural Bank of China, Peking, Kína,

                                 —

                                 Bank of China, Peking, Kína,

                                 —

                                 China Export & Credit Insurance Corporation, Peking, Kína.

                     (55)

                     Az alaprendelet 26. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra került sor továbbá a következő vállalatok telephelyén:

                                       a mintában szereplő uniós gyártók:

                                             —

                                             Accell csoport (Heerenveen, Hollandia),

                                             —

                                             Eurosport DHS SA (Deva, Románia) és a vele kapcsolatban álló vállalat, a Prophete GmbH & Co. KG (Rheda-Wiedenbrück, Németország),

                                             —

                                             Derby Cycle Holding GmbH (Cloppenburg, Németország),

                                             —

                                             Koninklijke Gazelle NV (Dieren, Hollandia);

                                       a mintában szereplő kínai exportáló gyártók:

                                             —

                                             Yadea csoport:

                                                         —

                                                         Yadea Technology Co., Ltd, Wuxi, Kína,

                                                         —

                                                         Tianjin Yadea Industry Co., Ltd, Tianjin, Kína,

                                                         —

                                                         Wuxi Yadea Import and Export Co., Ltd, Wuxi, Kína,

                                                         —

                                                         Wuxi Xingwei Vehicle Fittings Co., Ltd, Wuxi, Kína,

                                                         —

                                                         Jiangsu Yadea Technology Development Co., Ltd, Wuxi, Kína;

                                             —

                                             Giant csoport:

                                                         —

                                                         Giant (China) Co., Ltd, Kunshan, Kína,

                                                         —

                                                         Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co. Ltd, Kunshan, Kína,

                                                         —

                                                         Giant (Tianjin) Co., Ltd,Tianjin, Kína,

                                                         —

                                                         Giant (Kunshan) Co., Ltd, Kunshan, Kína,

                                                         —

                                                         Kunshan Giant Light Metal Co., Ltd, Kunshan, Kína;

                                             —

                                             Jinhua csoport:

                                                         —

                                                         Jinhua Vision Industry Co., Ltd, Jinhua, Kína,

                                                         —

                                                         Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd, Yongkang, Kína,

                                                         —

                                                         Kunshan Youheng Machinery Co., Ltd, Kunshan, Kína;

                                             —

                                             Rununion csoport:

                                                         —

                                                         Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd, Suzhou, Kína,

                                                         —

                                                         Suzhou Kaihua Electric Appliance Plastic Factory, Suzhou, Kína;

                                             —

                                             Bodo csoport:

                                                         —

                                                         Bodo Vehicle Group Co., Ltd, Tianjin, Kína,

                                                         —

                                                         Tianjin Xinbao Vehicle Co., Ltd, Tianjin, Kína;

                                       a kínai exportáló gyártók beszállítója:

                                             —

                                             Bafang (Suzhou) Electric Motor Co., Ltd, Suzhou, Kína;

                                       a mintában szereplő független uniós importőrök:

                                             —

                                             BHBIKES Europe S.L. (Vitoria, Spanyolország),

                                             —

                                             Bizbike Bvba (Wielsbeke, Belgium),

                                             —

                                             Hartmobile B.V. (Amszterdam, Hollandia),

                                             —

                                             NEOMOUV S.A.S. (La Fleche, Franciaország),

                                             —

                                             Stella Fietsen B.V. (Nunspeet, Hollandia).

                     (56)

                     A Bizottság megfelelő módon tájékoztatta a fenti vállalatokat az ellenőrző látogatások eredményéről.

               1.8.   Az ideiglenes intézkedések meghozatalának mellőzése

                     (57)

                     A vizsgálat összetettségére és az érdekelt felek nagy számára való tekintettel a Bizottság úgy határozott, hogy ebben az ügyben nem vezet be ideiglenes intézkedéseket. 2018. szeptember 24-én a Bizottság tájékoztatta valamennyi érdekelt felet, hogy a Kínából származó elektromos kerékpárok Unióba irányuló behozatalára nem vet ki ideiglenes kiegyenlítő vámokat, ugyanakkor folytatja a vizsgálatot.

                     (58)

                     A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott végleges ténymegállapításainak kialakításához.

                     (59)

                     2018. október 31-én a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges szubvencióellenes vámot kíván kivetni az elektromos kerékpárok Unióba történő behozatalára vonatkozóan, és felkérte azokat, hogy 25 napon belül tegyék meg észrevételeiket. E tájékoztatás keretében a Bizottság az ellenőrző látogatások eredményeit is ismertette az érdekelt felekkel, így többek között azokról az esetekről is beszámolt, amikor a Bizottság kénytelen volt a rendelkezésre álló tényeket felhasználni.

               2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

         2.1.   Az érintett termék

                     (60)

                     Az érintett termék: a Kínából származó, jelenleg a 8711 60 10 és ex 8711 60 90 (TARIC-kód: 8711609010) KN-kódok alá tartozó, elektromos segédmotorral felszerelt pedálhajtásos kerékpárok (a továbbiakban: érintett termék, elektromos kerékpár).

                     (61)

                     Ez a meghatározás különböző típusú elektromos kerékpárokat foglal magában.

               2.2.   A hasonló termék

                     (62)

                     A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető végfelhasználási területeik is megegyeznek:

                                 a)

                                 az érintett termék;

                                 b)

                                 a kínai belföldi piac;

                                 c)

                                 az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

                     (63)

                     Így az alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében ezeket a termékeket hasonló terméknek kell tekinteni.

               2.3.   A termékkört érintő állítások

                     (64)

                     A vizsgálat megindítását követő észrevételeiben a kínai kormány és a CCCME vitatta a Bizottság azon szándékát, hogy minden elektromos kerékpárt egyetlen termékcsoportnak tekintsen. Így különösen azzal érvelt, hogy az elektromos gyorsasági kerékpárokat (a 25 km/h-t meghaladó, legfeljebb 45 km/h sebességű elektromos kerékpárokat) ki kell vonni a vizsgálat hatálya alól. Állításuk szerint, míg az általános elektromos kerékpárok motorjának legnagyobb teljesítménye (9) 250 W, az elektromos gyorsasági kerékpárok motorja nagyobb teljesítményű, jellemzően 350–500 W lehet.

                     (65)

                     Ezen érdekelt felek azzal érveltek, hogy az elektromos gyorsasági kerékpárok lényegesen eltérő jellemzőkkel és rendeltetéssel bírnak, emellett az áruk is lényegesen eltérő. A fogyasztók szempontjából az elektromos gyorsasági kerékpárok nem felcserélhetők a jelen vizsgálat hatálya alá vont többi elektromos kerékpárral.

                     (66)

                     A kínai kormány és a CCCME szerint az elektromos gyorsasági kerékpárok több okból is különböznek más elektromos kerékpároktól. Először is más nyersanyagokból és alkotóelemekből készülnek. Például az elektromos gyorsasági kerékpárok motorja nagyobb teljesítményű, emellett az ilyen elektromos kerékpárok anyaga erősebb és jobb minőségű.

                     (67)

                     Másodszor: lényegesen eltérnek a költségek és az árak is. Mivel az elektromos gyorsasági kerékpárok gyártásához felhasznált alkatrészek minőségére és erősségére szigorúbb előírások vonatkoznak, az elektromos gyorsasági kerékpárok előállítási költsége magasabb az általános elektromos kerékpárokénál, emiatt pedig magasabb végső értékesítési áruk is.

                     (68)

                     Harmadszor: eltérőek a KN-kódok. 2017. január 1-je óta az általános elektromos kerékpárok a 8711 60 10, az elektromos gyorsasági kerékpárok a 8711 60 90 KN-kód alá tartoznak. 2017 előtt az általános elektromos kerékpárok az (ex) 8711 90 10, az elektromos gyorsasági kerékpárok az (ex) 8711 90 90 KN-kód alá tartoztak.

                     (69)

                     Negyedszer: az elektromos gyorsasági kerékpárok az L1e-B járműkategóriába tartozó gépjárműnek minősülnek, így csak vezetői engedéllyel és sisak használata mellett vezethetők. Az általános elektromos kerékpárokra nem vonatkoznak ilyen előírások. Ezek az előírások jelentős mértékben korlátozzák az elektromos gyorsasági kerékpárok vásárló- és üzemeltetői körét.

                     (70)

                     Ötödször: az elektromos gyorsasági kerékpárokat más típusú fogyasztók vásárolják. Rendszerint az általános elektromos kerékpárok vásárlói főként irodai alkalmazottak és idősek, akik a kiegészítő elektromos hajtásból eredő többletteljesítményt értékelik, míg az elektromos gyorsasági kerékpárok vásárlói főként fiatalok, akik az ilyen elektromos kerékpárokat nagyobb igénybevétellel járó, illetve sporttevékenységhez használják.

                     (71)

                     A panaszos szerint valamennyi elektromos kerékpár azonos lényegi jellemzőkkel rendelkezik. Így különösen mindkét említett típus pedállal való hajtásra tervezett, a pedálhajtás segítése céljából elektromos segédmotorral felszerelt kerékpár. Ezenkívül minden elektromos kerékpárra azonos, az EN 15194 európai szabvány szerinti vizsgálati eljárások vonatkoznak. Ennek alapján a panaszos arra a következtetésre jutott, hogy a mostani vizsgálat alkalmazásában az összes típus egy terméknek tekinthető.

                     (72)

                     A panaszos rámutatott továbbá arra, hogy a segédmotoros rásegítés sebességhatára könnyen módosítható 25 km/h-ról 45 km/h-ra (és megfordítva), mivel ez elsősorban szoftverprogramozási kérdés, és nem tényleges fizikai eltéréseken múlik.

                     (73)

                     A vizsgálat során egy importőr azt állította, hogy az L1e-A kategóriába tartozó elektromos kerékpárokat ki kell vonni a vizsgálat termékköréből. Az L1e-A kategóriába olyan elektromos kerékpárok tartoznak, amelyeknél a segédmotoros rásegítés legfeljebb 25 km/h-ig, a motorteljesítmény legfeljebb 1 kW-ig terjed. Az L1e-A kategóriájú elektromos kerékpárokat állítólag nem gyártják az Unióban, és azokat a panasz konkrétan nem említi. Az importőr azt állította továbbá, hogy az L1e-A kategóriájú elektromos kerékpárok nem okozhattak kárt az uniós gazdasági ágazatnak, mivel az első L1e-A kategóriájú elektromos kerékpárt több mint nyolc héttel azt követően értékesítették az uniós piacon, hogy a panaszos benyújtotta a panaszt.

                     (74)

                     A Bizottság maradéktalanul figyelembe vette ezeket az észrevételeket. Megállapította, hogy a panasz termékköre valóban minden, elektromos segédmotorral felszerelt pedálhajtásos kerékpárra kiterjed. A panasz termékköre nem tartalmaz járműkategóriára vonatkozó korlátozást. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az L1e-A kategóriájú elektromos kerékpár a panasz hatálya alá tartozik. A (73) preambulumbekezdésben említett importőr honlapjáról emellett az is egyértelműen kiderült, hogy az L1e-A típusú elektromos kerékpárok az általános elektromos kerékpárok minden előnyével rendelkeznek, csak nagyobb teljesítményűek.

                     (75)

                     Az elektromos gyorsasági kerékpárokkal kapcsolatban azt állítják, hogy e kerékpárok előállítási költsége és értékesítési ára lényegesen magasabb. Ez önmagában nem ok egy terméknek a termékkörből való kizárására, mivel a termékkör általában különböző árakon értékesített termékeket foglal magában. A Bizottság ugyanakkor figyelembe veszi ezt a tényezőt az árak összehasonlítása és a kárkülönbözet kiszámítása során.

                     (76)

                     Az eltérő használattal és fogyasztói megítéléssel kapcsolatos érv szerint az általános elektromos kerékpárok döntő többségét idősek, szabadidős kerékpárosok, valamint irodai alkalmazottak részére értékesítik, míg az elektromos gyorsasági kerékpárokat leginkább nagyobb igénybevétellel járó tevékenységekhez, például ingázáshoz használják. Mivel azonban az irodai alkalmazottak valószínűleg az otthonuk és a munkahelyük közötti közlekedéshez használják általános elektromos kerékpárjukat, az ilyen használat igen hasonló az elektromos gyorsasági kerékpárok ingázás céljára való használatához. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a rendeltetés és a fogyasztói megítélés jelentős átfedést mutat, ennélfogva pedig nem indokolt a termék kizárása.

                     (77)

                     Mindkét kizárásra irányuló kérelmet illetően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az elektromos gyorsasági kerékpárok és az L1e-A kategóriájú kerékpárok az egyéb elektromos kerékpárokkal azonos fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, így a termékkörbe tartoznak. Bár a Bizottság tudomásul vette, hogy az érintett termék általános kategóriáján belül különböző terméktípusok vannak, ezzel önmagában nem indokolható a termékkörből való kizárás. Az érintett termék azonos általános kategóriáján belüli eltérő tarifális besorolás szintén nem olyan kritérium, amely önmagában indokolná a kizárást. Sőt, a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokban az érintett termék igen gyakran foglal magában több vámtarifaszámot. Végül az érintett termék vagy a hasonló termék értékesítést követő felhasználására vonatkozó előírások nem érintik azokat az alapvető fizikai jellemzőket, amelyek a szubvencióellenes vizsgálatok szempontjából meghatározzák az adott terméket. Ugyanígy a termékkört nem az egyik vagy másik terméktípust választó fogyasztói kategóriák határozzák meg. Emiatt a Bizottság elutasította ezeket az állításokat.

                     (78)

                     Egy importőr azt állította, hogy a háromkerekű elektromos kerékpárokat ki kell vonni a vizsgálat termékköréből. Állítása szerint nem egyértelmű, hogy a vizsgálat valójában a kerékpárok összes típusára (a két-, három- és a négykerekű kerékpárokra) egyaránt kiterjed-e, vagy csak a kétkerekű kerékpárokra, mivel az eljárás megindításáról szóló értesítés címe szerint a szubvencióellenes eljárás az elektromos kerékpárok behozatalára irányul.

                     (79)

                     A Bizottság azonban megállapította, hogy a vizsgálat termékkörét nem az eljárás megindításáról szóló értesítés címe, hanem annak 2., a vizsgált termékkel foglalkozó szakasza határozza meg. Az említett szakasz egyértelműen meghatározza, hogy a vizsgált termék „kerékpárokat” foglal magában. A „kerékpár” fogalma nem korlátozódik a kétkerekű kerékpárokra, hanem magában foglalja a három- és a négykerekű kerékpárokat is. Mivel a kétkerekű kerékpár messze a kerékpár leggyakoribb típusa, az értesítés címében „kerékpár” szerepelt anélkül, hogy ez kizárta volna a vizsgálat hatálya alól a kerékpárok egyéb típusait. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.

                     (80)

                     Az importőr azt állította továbbá, hogy a vizsgálat kifejezetten kétkerekű kerékpárokra irányult. A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. Információgyűjtése az elektromos kerékpárok minden típusára kiterjedt. Az uniós gyártóknak és az exportáló gyártóknak az általuk gyártott és az uniós piacon értékesített valamennyi termékre vonatkozóan fel kellett tüntetniük a kerekek számát. Egyértelmű tehát, hogy a háromkerekű kerékpárokat a vizsgálat során külön azonosították és vizsgálták. Mivel a kétkerekű kerékpárok vitathatatlanul a kerékpárok leggyakoribb típusát alkotják, nem meglepő, hogy az „elektromos kerékpár” kifejezés a vizsgálatban és a piacon egyaránt általánosan vonatkozik az elektromos kerékpárok minden típusára. Ez nem jelenti azt, hogy a vizsgálat nem vette figyelembe a kerékpárok egyéb típusait.

                     (81)

                     A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az elektromos gyorsasági kerékpárok, az L1e-A kategóriájú elektromos kerékpárok, valamint a háromkerekű elektromos kerékpárok azonos alapvető fizikai jellemzőkkel és végső felhasználási módokkal rendelkeznek, mint az elektromos kerékpárok egyéb típusai, így nem zárhatók ki a vizsgálat termékköréből.

                     (82)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően három kínai exportáló gyártó, egy importőr, valamint a CCCME ismételten hangsúlyozta, hogy az állításuk nem foglalta magában az olyan elektromos kerékpárokat, amelyeknél a segédmotoros rásegítés legfeljebb 45 km/h-ig terjed (a továbbiakban: elektromos gyorsasági kerékpárok).

                     (83)

                     A szóban forgó felek azzal érveltek, hogy az elektromos gyorsasági kerékpároknak lényegesen eltérő jellemzői és rendeltetésszerű felhasználási módjai vannak, nem azonos szabályozási követelmények hatálya alá tartoznak, jelentősen eltérő árakkal és költségekkel rendelkeznek, továbbá a fogyasztók szempontjából nem felcserélhetők a jelen vizsgálat hatálya alá vont más elektromos kerékpárokkal, amelyeknél a segédmotoros rásegítés legfeljebb 25 km/h-ig terjed.

                     (84)

                     A CCCME azt állította, hogy a Bizottság elmulasztotta megjegyezni, hogy a szoftvernek a panaszos által említett, a sebességhatárt érintő fogyasztói módosítása jogellenes, és hozzátette, hogy ez a lehetőség nem tekinthető valószínűnek.

                     (85)

                     A panaszos egyetértett abban, hogy a fogyasztók részéről jogellenes a segédmotoros rásegítés sebességhatárának a szoftver módosítása révén elért növelése. Ugyanakkor emlékeztetett arra, hogy állítása nem e lehetőségre vonatkozott, hanem az elektromos kerékpároknak az uniós piacon történő forgalomba hozatalát megelőzően a gazdasági szereplők (importőrök, kereskedők) által végzett módosításokra. Valójában, amikor a szoftverprogramozásban végrehajtott változások a segédmotoros rásegítés sebességhatárának csökkenését vonják maguk után, ezek a típusjóváhagyás szempontjából jogszerűek. A panaszos hozzátette, hogy az ilyen szoftverprogramozásban végrehajtott változások a szubvencióellenes intézkedések megkerülésének nyilvánvaló veszélyét idézték elő.

                     (86)

                     A Bizottság rámutatott arra, hogy a (72) preambulumbekezdés nemcsak a szoftver fogyasztók általi módosítására vonatkozik, hanem általánosságban a szoftverprogramozásra is. Ezen túlmenően a szóban forgó preambulumbekezdés egyértelműen utal a sebességhatár mind felfelé, mind lefelé történő módosításának lehetőségére. Míg a CCCME megjegyzi, hogy a segédmotoros rásegítés sebességhatárának fogyasztó általi növelése illegális lenne, nem kérdőjelez meg más programozási változtatásokat, mint például a segédmotoros rásegítés sebességhatárának a gazdasági szereplők általi, (85) preambulumbekezdésben említett csökkentését. Az érvelést ezért a Bizottság elutasította.

                     (87)

                     A CCCME azt állította, hogy a panaszos azon állítása, miszerint az összes elektromos kerékpárt ugyanazon vizsgálati eljárásnak vetik alá az EN 15194 szabvány szerint, pontatlan volt. A CCCME előadta, hogy az EN 15194 szabvány minden elektromos kerékpárt ugyanazon vizsgálati eljárásnak vet alá. Az említett szabványnak azonban nincs hatása a sebességkülönbségre, amely eltérő követelményeket tesz szükségessé, és ilyen módon az elektromos gyorsasági kerékpárok nem felcserélhetők más elektromos kerékpárokkal. A CCCME azzal érvelt, hogy az elektromos gyorsasági kerékpárok – ellentétben a hagyományos elektromos kerékpárokkal – nem tartoznak az EN 15194 szabvány hatálya alá.

                     (88)

                     A CCCME azt állította, hogy az elektromos gyorsasági kerékpárok a 168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) hatálya alá tartoznak mint közutakon használt segédmotoros kerékpárok. Az említett rendelet kizárja a legfeljebb 25 km/h segédmotoros rásegítéssel rendelkező elektromos kerékpárokat. Az elektromos gyorsasági kerékpárokra vonatkozó további szabályok az adózásra, az engedélyekre, a biztosításokra, a rendszámtáblákra, a segédmotoros kerékpárokhoz megfelelő sisakra, valamint a biztonsági előírásoknak való megfelelést ellenőrzésére terjednek ki.

                     (89)

                     A CCCME azt állította, hogy a (77) preambulumbekezdésben kifejtett érvelés, miszerint minden elektromos kerékpár azonos fizikai jellemzőkkel rendelkezik, nem dönti meg azt az érvet, miszerint az elektromos gyorsasági kerékpárokhoz külön berendezések és szabályozási követelmények kapcsolódnak. A CCCME azt állította, hogy e külön követelmények okán az elektromos gyorsasági kerékpárok nem felcserélhetők más elektromos kerékpárokkal, és a fogyasztók támogatták ezt az álláspontot. Az említett érvelés alátámasztására a CCCME az Európai Kerékpárosok Szövetségének a Bizottság azon javaslata elleni felszólalását említette, hogy minden elektromos kerékpár – és nem csak az elektromos gyorsasági kerékpárok – esetében kötelezően előírják kötelező felelősségbiztosítás meglétét.

                     (90)

                     A panaszos azt állította, hogy valamennyi elektromos kerékpár azonos fizikai jellemzőkkel rendelkezik. A panaszos különösen azt állította, hogy az összes elektromos kerékpár ugyanazon kerékpáralkatrészekből és -alkotóelemekből áll, és nem létezik olyan kerékpáralkatrész, amelyet kizárólag elektromos kerékpárokhoz használnak. Ez magában foglalja a főbb motorgyártók által gyártott motorokat is, amelyek a megfelelő szoftverprogramozással alkalmasak bármilyen típusú elektromos kerékpár meghajtására. Az elektromos gyorsasági kerékpárok és más elektromos kerékpárok közötti különbséget ezért nem lehet megbízhatóan megállapítani azok fizikai megjelenése alapján.

                     (91)

                     A panaszos azt állította, hogy a fogyasztói megítélés nem meghatározó tényező a termékkör piacvédelmi eljárásokban történő meghatározása során, és azt állította, hogy a segédmotoros rásegítés összes szintjével rendelkező elektromos kerékpárok rendelkezésre állnak a különböző felhasználási kategóriákban (azaz a munkába járáshoz, a túrázáshoz, a versenyzéshez és a hegyi kerékpározáshoz való kerékpárokban), és az életkortól és nemtől függetlenül minden ügyfélcsoport számára értékesítik azokat. A fogyasztók észlelése és a felhasználás ezért nem indokolja az elektromos gyorsasági kerékpárok kizárását a termékkörből.

                     (92)

                     A panaszos azt állította, hogy a típusjóváhagyás kritériuma, és általánosabb értelemben a 168/2013/EU rendelet szerinti besorolás a jelen ügyben nem alkalmas a termékkör meghatározására. A panaszos azzal érvelt, hogy nem minden elektromos gyorsasági kerékpár képezi típusjóváhagyás tárgyát, hanem kizárólag a közutakon való használatra szánt kerékpárok. Ez kizárná például a kizárólag hegyi versenyeken vagy hegyi terepen használt elektromos hegyikerékpárokat, amelyekre egyúttal nem vonatkoznának a típusjóváhagyással kapcsolatos további követelmények sem (rendszámtábla, sisak és biztosítás).

                     (93)

                     Ezenkívül a panaszos azzal érvelt, hogy azokra az elektromos kerékpárokra, amelyek a 168/2013/EU rendelet értelmében nem képezik a típusjóváhagyás tárgyát, ugyanakkor a gépekről szóló uniós irányelv értelmében teljességgel azonos termékbiztonsági követelmények érvényesek. A panaszos hozzátette továbbá, hogy a konkrét követelményeket előíró, alkalmazandó szabvány ugyanaz az összes elektronikus kerékpár esetében, nevezetesen az EN 15194 harmonizált szabvány, és ezért a (71) preambulumbekezdésben kifejtett állítást megismételte.

                     (94)

                     A Bizottság megjegyezte, hogy a kötelező felelősségbiztosításra vonatkozó követelmény összes elektromos kerékpárra történő kiterjesztéséről szóló javaslat, amelyet a CCCME a fogyasztói megítélés állítólagos különbségeinek alátámasztására használt, szintén azt mutatta, hogy a szabályozási követelmények közötti különbségek alakulóban vannak, és így nem nyújtanak megfelelő és stabil alapot az elektromos gyorsasági kerékpároknak a termékkörből való kizárásához. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a benyújtott kiegészítő információk nem olyan jellegűek, hogy megváltoztatnák a termékkörre vonatkozó ténymegállapításait, nevezetesen, hogy az elektromos kerékpárok azonos alapvető fizikai jellemzőkkel és tulajdonságokkal rendelkeznek, valamint a fogyasztói megítélések és a felhasználási módok jelentősen átfedésben vannak. A CCCME érveit ezért a Bizottság elutasította.

                     (95)

                     A termékkörre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában a Bizottság megerősítette a (74)–(81) preambulumbekezdésben foglalt következtetéseket.

               3.   TÁMOGATÁSNYÚJTÁS

         3.1.   Bevezetés: a kormányzati tervek, projektek és egyéb dokumentumok bemutatása

                     (96)

                     Mielőtt a Bizottság a konkrét támogatások vagy támogatási programok vizsgálatával megkezdte a vélelmezett támogatásnyújtás elemzését (3.5. és azt követő szakaszok), feltérképezte azokat a kormányzati terveket, projekteket és egyéb dokumentumokat, amelyek több támogatást, illetve támogatási programot is érintettek. A Bizottság megállapította, hogy az alábbiakban ismertetett okokból valamennyi vizsgált támogatás, illetve támogatási program a kínai kormány által kialakított központi tervezés végrehajtásának részét képezi.

                     (97)

                     Kína nemzetgazdasági és társadalmi fejlődésének tizenharmadik ötéves terve (a továbbiakban: tizenharmadik ötéves terv), amely a 2016 és 2020 közötti időszakra vonatkozik, vázolja a kínai kormánynak a kulcsfontosságú iparágak, így az elektromoskerékpár-ágazat fejlesztésére és előmozdítására vonatkozó stratégiai jövőképét.

                     (98)

                     Hangsúlyozza a technológiai innováció szerepét Kína gazdasági fejlődésében, valamint a környezettudatos fejlesztés elvei további szem előtt tartásának fontosságát. Az 5. fejezet szerint a fő fejlesztési irányok egyike – csakúgy, mint a tizenkettedik ötéves tervben – a hagyományos iparszerkezet korszerűsítésének előmozdítása. A gondolat bővebb kifejtését a 22. fejezet tartalmazza, amely bemutatja azt a stratégiát, amely a hagyományos kínai ipar modernizálását annak technológiai átalakítása útján kívánja előmozdítani. E tekintetben a tizenharmadik ötéves terv rögzíti, hogy a vállalatok támogatást kapnak „az olyan területek átfogó fejlesztéséhez, mint a terméktechnológia, az ipari berendezések, a környezetvédelem, valamint az energiahatékonyság”.

                     (99)

                     Különösen az V. rész (22–24. fejezet) foglalkozik egy optimalizált modern ipari rendszer létrehozásával, amelynek célja, hogy Kína 2025-re a „gyártóipar fellegvárává” váljon. Annak érdekében, hogy a feltörekvő iparágak képesek legyenek lendületet adni a gazdaságnak, a terv „előmozdítja” az alternatív energiaforrással működő járművek fejlesztését és ösztönzi használatukat, továbbá előmozdítja a tisztán elektromos járművek fejlesztését. Részletesebben: a stratégiai jelentőségű feltörekvő iparágak fejlesztéséről szóló 23. fejezet említést tesz arról, hogy a kínai kormány „támogatni fogja a következő generációs információs technológiát, az alternatív energiaforrással működő járműveket, […], a környezetkímélő és kis szén-dioxid-kibocsátású technológiát, […]”. Emellett a kínai kormány „ösztönözni fogja az innovációt és az ipari alkalmazhatóságot az olyan feltörekvő élvonalbeli területeken, mint […] a magas hatékonyságú energiatárolásra és energiaelosztásra szolgáló rendszerek, […], környezetvédelem […]”.

                     (100)

                     A tizenharmadik ötéves terv az „alternatív energiaforrással működő járművek” gyártását Kína hat „stratégiai fontosságú iparága” között említi, továbbá kijelenti, hogy a kínai kormány „törekedni fog annak biztosítására, hogy a stratégiai jelentőségű feltörekvő iparágak hozzáadott értéke elérje Kína GDP-jének 15 %-át”. A 23. fejezetben a kínai kormány különösen a következő vállalásokat fogalmazza meg:

                                 —

                                    „elősegítjük az alternatív energiaforrással működő járművek használatát”,

                                 —

                                    „tisztán elektromos és hibrid elektromos járműveket fejlesztünk, amelynek során különös figyelmet fordítunk az akkumulátor energiasűrűségéhez és hőmérséklet-tartományához hasonló kulcsfontosságú technológiai területeken való előrelépésre”,

                                 —

                                    „elősegítjük az egymással kompatibilis és egységes szabványok alapján működő töltőállomások és szolgáltatások hálózatának kiépítését”,

                                 —

                                    „fejlesztjük a szakpolitikákat, hogy folyamatos támogatást nyújtsanak ezen a területen”,

                                 —

                                    „biztosítjuk, hogy az alternatív energiaforrással működő járművek kumulált össztermelési és -értékesítési eredménye elérje az öt milliót”,

                                 —

                                    „fokozzuk az alternatív energiaforrással működő járművekből származó elhasznált akkumulátorok hasznosítása és ártalmatlanítása érdekében tett erőfeszítéseket”.

                     (101)

                     A tizenharmadik ötéves terv és a Made in China 2025 stratégia kínai kormány által készített megvalósítási terve, a Könnyűipari Fejlesztési Terv (2016–2020) (a továbbiakban: könnyűipari fejlesztési terv) szintén kulcsfontosságú iparágnak minősíti a kerékpár- és akkumulátorágazatot.

                     (102)

                     A kerékpár- és elektromoskerékpár-ágazatnak „technológiai reformot létrehozó műszaki munkára” van szüksége, amely úgy valósítható meg, hogy „iparosítjuk az alternatív anyagokból készülő kerékpárok termelését, műszakilag átalakítjuk az intelligens, környezetbarát és hatékony elektromos kerékpárokat előállító gyártósorokat és a lényeges alkatrészeket”. A könnyűipari fejlesztési terv ajánlást fogalmaz meg arra nézve is, hogy „A kerékpárágazatot ösztönzőkkel a könnyű, diverzifikált, divatos és intelligens termékek gyártásának irányába kell terelnünk. Fel kell gyorsítanunk a kutatást-fejlesztést, valamint a nagy szilárdságú és könnyű anyagok, az erőátviteli és a meghajtó rendszerek, az új energiaforrások, az intelligens érzékelő technológiák és a dolgok internetéhez kapcsolódó technológiák alkalmazását. A hangsúlyt a diverzifikált kerékpárfejlesztésre kell helyeznünk, olyan kerékpárok fejlesztésére, amelyek divat- és hétköznapi célokat szolgálnak, edzéshez és az erőnlét fejlesztéséhez használhatók, hosszabb távú túrakerékpározásra alkalmasak, kedvező műszaki jellemzőik megőrzése mellett összecsukhatók, továbbá az elektromos kerékpárokat hagyományos akkumulátorral, az intelligens elektromos kerékpárokat pedig lítiumion-akkumulátorral kell felszerelnünk”.

                     (103)

                     A könnyűipari fejlesztési tervben szerepel néhány, a kulcsfontosságú iparágak, köztük az elektromoskerékpár- és az akkumulátorágazat ösztönzésére irányuló konkrét szakpolitikai intézkedés, amelyeket a következő három preambulumbekezdés ismertet.

                     (104)

                     Az intézkedések első csoportja a piaci hozzáférést bővítő reformot tartalmazza, és főként az adminisztrációs teendők egyszerűsítésére épül (megszünteti a szükségtelen jóváhagyásokat, csökkenti és egységesíti a díjakat és a jóváhagyási eljárást). Ezenfelül a kínai kormány felsorolja azokat az iparági területeket és üzletágakat, amelyek esetében tiltja vagy korlátozza a beruházásokat (beruházási katalógusok, lásd a (126) preambulumbekezdést).

                     (105)

                     Az intézkedések második csoportja a pénzügyi és adópolitikai támogatást növeli:

                                 —

                                    „Teljes mértékben érvényre kell juttatnunk a kis- és középvállalkozások számára rendelkezésre álló fejlesztési alap vezető szerepét, arra kell késztetnünk a kis- és középvállalkozásokat, hogy növeljék beruházásaikat a technológiai innováció, a szerkezetátalakítás, az energiatakarékosság és a kibocsátáscsökkentés terén, különböző preferenciális politikákat kell meghonosítanunk, és tökéletes szolgáltatási rendszert kell kialakítanunk a kis- és középvállalkozások számára”.

                                 —

                                    „Be kell vezetnünk a tárgyi eszközök gyorsított értékcsökkenési leírását, ösztönöznünk kell a vállalkozásokat arra, hogy növeljék a korszerű berendezésekbe való beruházásaikat”.

                                 —

                                    „Teret kell engednünk a tiszta termelést elősegítő speciális támogatásoknak, ösztönöznünk kell a gyártási technológiák és a tiszta termelést lehetővé tevő technológiák alkalmazását a kulcsfontosságú iparágakban”.

                                 —

                                    „Preferenciális politikákat kell bevezetnünk a releváns adók és illetékek terén, csökkentenünk kell a vállalkozásoknak az»öt társadalombiztosításhoz és egy lakhatási alaphoz«kapcsolódó költségeit, észszerű módon ki kell igazítanunk a fogyasztásiadó-politikát”.

                                 —

                                    „Ösztönöznünk kell a vállalkozásokat a környezetkímélő termékek kutatása-fejlesztése terén megvalósuló beruházásaik növelésére, a kormányzati beszerzések során pedig előnyben kell részesítenünk a zöldtermék-tanúsítvánnyal rendelkező termékeket”.

                     (106)

                     Az intézkedések harmadik csoportja fokozza a pénzügyi politika által nyújtott támogatást, különösen a következők tekintetében:

                                 —

                                    „Olyan pénzügyi politikát kell megvalósítanunk, amely támogatja a kis- és középvállalkozások fejlődését, további finanszírozáshoz jutási lehetőségeket tár fel a kis- és középvállalkozások számára, és tökéletesíti a kis- és középvállalkozások részére biztosított hitelgarancia-rendszert”.

                                 —

                                    „Fel kell gyorsítanunk a lakosság könnyűipari vállalkozó- és innovációs kedvét támogató pénzügyi termékek és szolgáltatások kidolgozását”.

                                 —

                                    „Bővítenünk kell a vállalkozások technológiai átalakulásához és az eszközeik korszerűsítéséhez nyújtott pénzügyi támogatást”.

                                 —

                                    „A könnyűipari márkaépítés támogatása érdekében ösztönöznünk kell a banki szektorban tevékenykedő pénzügyi intézményeket a hitelszolgáltatások fejlesztésére oly módon, hogy immateriális javakat, köztük a saját márkákat és a védjegyek használatára vonatkozó különleges jogokat is felhasználnak garanciaként”.

                                 —

                                    „A továbbiakban is el kell látnunk a szakpolitikai és fejlesztési finanszírozó szerepét, szindikált hitel, exporthitel és projektfinanszírozás formájában támogatnunk kell a pénzügyi intézményeket abban, hogy létrehozzanak egy pénzügyi szolgáltató platformot a vállalkozások által folytatott nemzetközi kutatási-fejlesztési és márkafejlesztési tevékenység, valamint az általuk alkalmazott termelési rendszerek támogatására”.

                                 —

                                    „Növelnünk kell a márkás termékeket előállító vállalkozások számára exporthitel-biztosítás formájában nyújtott támogatást, és ösztönöznünk kell a kereskedelmi bankokat arra, hogy aktívan finanszírozzák az exporthitel-biztosítási politikát”.

                     (107)

                     Könnyűipari fejlesztési tervek helyi szinten is készülnek. Ilyen például a tianjini önkormányzat 2011–2015-ös időszakra szóló tizenkettedik ötéves könnyű- és textilipari fejlesztési terve, amely szorgalmazta, hogy hozzanak létre négy országos jelentőségű könnyűipari központot a tartományban: „Tianjin városa országos jelentőségű kerékpárgyártó és -exportáló központot fog létesíteni. A Wuqing kerületben lévő »Kína kerékpárkirályság«ipari parkkal és a Binhai kerületben található, (elektromos) kerékpárok gyártására szakosodott ipari parkkal a központban intenzíven fejleszteni fogjuk a kerékpárok (köztük az elektromos kerékpárok), a pótalkatrészek stb. gyártását”.

                     (108)

                     Hasonlóképpen Tianjin tizenharmadik ötéves ipari gazdaságfejlesztési terve egyértelmű célokat fogalmaz meg a kerékpár- és elektromoskerékpár-ágazat, valamint az alkatrészgyártás támogatására:

                                 —

                                    „kiemelt fejlesztésben kell részesítenünk a kerékpárágazatot”,

                                 —

                                    „fel kell gyorsítanunk a jellegzetes ipari központok, azon belül […] kerékpárüzemek építését Jinghai körzetben és Wuqing körzetben”,

                                 —

                                    „fel kell gyorsítanunk a vállalkozások átalakulását és korszerűsítését. Lendületesen meg kell valósítanunk a márkastratégiát, ösztönöznünk kell a vállalkozásokat a technológiai innovációk és termékeik népszerűsítésének fokozására, továbbá meg kell erősítenünk és javítanunk kell a versenyképes termékek, többek között a kerékpárok piaci helyzetét. Elő kell segítenünk a vállalkozások egyesítését és átszervezését, valamint átfogó módon javítanunk kell a kis- és középvállalkozások és a magánvállalatok innovációs képességét és termékeik hozzáadott értékét”;

                                 —

                                    „fel kell gyorsítanunk a kiemelten kezelt parkok, például a kerékpárgyártásra szakosodott ipari parkok építését Wuqing és Jinghai körzetben”,

                                 —

                                    „kiemelten fejlesztenünk kell az energiatároló akkumulátorokat”, valamint

                                 —

                                    „bővítenünk kell az egyértelmű előnyöket kínáló területeket. A lítiumion-akkumulátort alapul véve elő kell mozdítanunk a szuperkondenzátorok és a kiváló műszaki tulajdonságokkal rendelkező áramtermelő akkumulátorok fejlesztését”.

                     (109)

                     Konkrétabban a Kínai Kerékpárszövetség (a továbbiakban: CBA) által kidolgozott tizenharmadik ötéves kerékpár- és elektromoskerékpár-ágazati terv (a továbbiakban: tizenharmadik kerékpárágazati terv) a kerékpárgyártást a „feltörekvő iparágak” közé sorolja: „a feltörekvő iparágak, úgymint az alternatív energiaforrások, az alternatív anyagok, az internet, az energiatakarékosság és a környezetvédelem, valamint az információs technológiák a nemzeti stratégia szintjére emelkedtek, ezért a hagyományos iparágak elkerülhetetlenül bekerülnek a közép- és felső kategóriás termékeket gyártók közösségébe. Különösen azután, hogy az ötödik plenáris ülés indítványozta”a közlekedés és a szállítmányozás kis szén-dioxid-kibocsátás melletti fejlesztésének elősegítését, valamint a környezetkímélő kerékpáros közlekedés ösztönzését„, a kerékpárágazat bizonyosan kihasználja majd a fejlődésre kínálkozó új történelmi lehetőségeket.”

                     (110)

                     A tizenharmadik kerékpárágazati terv a kerékpárágazat vonatkozásában 2020-ig megvalósítandó mérhető célokat határoz meg a kínai kormány számára: „az iparág egészét tekintve a küszöbértéket meghaladó árbevétellel rendelkező vállalatok fő tevékenységéből származó bevétel átlagos éves növekedési rátája 2020-ra el fogja érni a 6 %-ot, összege pedig meghaladja majd a 200 milliárd RMB-t. A kerékpárok és a pótalkatrészek exportvolumene stabil marad, az elektromos kerékpárok exportja viszont jelentős mértékben növekszik majd. Tovább fog erősödni az iparág integrációja, a vezető vállalatok pedig több mint 50 %-ban járulnak majd hozzá a megtermelt mennyiséghez. Az iparág 3–5 klasztert és jellegzetes régiót fog támogatni, közösen felépíteni és fejleszteni. A közép- és felső kategóriás kerékpárok, valamint a lítiumakkumulátoros elektromos kerékpárok aránya évről évre növekedni fog.”

                     (111)

                     Ezenfelül a tizenharmadik kerékpárágazati terv előirányozza „egy vagy két nemzetközi hírű márka kiépítését”. Az elektromoskerékpár-gyártók által már elnyerhető díjakon túl (például Híres kínai márka, Népszerű kínai védjegy, Könnyűipari márkagondozási rendszer, Előnyös könnyűipari márka és Ipari márkagondozásban élenjáró vállalkozásnak járó elismerés) a terv előirányozza a „márkagondozási rendszer” javítását, valamint a „márkaérték számszerűsítésének és értékelésének” megvalósítását.

                     (112)

                     Emellett a tizenharmadik kerékpárágazati tervben felsorolt legfontosabb feladatok közé tartozik „A sokoldalú, márkás és felső kategóriás kerékpárok fejlesztésének további támogatása az ágazaton belül, és a kerékpáros közlekedés arányának, valamint a közép- és felső kategóriás kerékpárok arányának fokozatos növelése; könnyű, lítiumakkumulátoros és intelligens elektromos kerékpárok gyártása, továbbá a lítiumakkumulátoros kerékpárok piaci részesedésének és az elektromos kerékpárok exportrészesedésének folyamatos javítása”.

                     (113)

                     Ezenfelül a tizenharmadik kerékpárágazati terv egyik fő célként határozza meg „az önálló elektromoskerékpár-márkák exportrészesedésének és árképzési jogainak” bővítését.

                     (114)

                     A kormányzati felülvizsgálatnak és jóváhagyásnak alávetett beruházási projektek katalógusában a kínai kormány jelzi az alternatív energiaforrással működő járművek, többek között az elektromos kerékpárok növekvő előtérbe helyezését: „A hagyományos üzemanyaggal hajtott járművek számát növelő termelési kapacitást szigorúan ellenőrizni kell, így a hagyományos üzemanyaggal hajtott járművek újonnan piacra lépő gyártói elvileg már nem vesznek részt a felülvizsgálatban, és gyártási tevékenységüket nem hagyják jóvá. Erőfeszítéseket kell tenni az alternatív energiaforrással működő járművek egészséges és kiegyensúlyozott fejlesztésének aktív támogatása érdekében.”

                     (115)

                     A kínai kormány ugyanakkor felvette a fosszilis üzemanyaggal működő kismotorkerékpárokat az Ipari átalakulásra vonatkozó útmutató katalógus (2011. kiadásának 2013. évi átdolgozása) „elavult termékek” jegyzékébe.

                     (116)

                     A kínai kormány erőfeszítései azonban nem korlátozódnak az elektromos kerékpárokra, hanem kiterjednek az alkatrészekre, azon belül a motorra, a vezérlőegységre és az akkumulátorra is.

                     (117)

                     A tizenharmadik kerékpárágazati terv kifejezetten összekapcsolta az elektromos kerékpároknak és azok alkatrészeinek fejlesztését azáltal, hogy azt javasolta: „Folyamatosan bővíteni kell az alumíniumötvözetek, a magnéziumötvözetek, a titánötvözetek és más könnyűfémötvözetek, valamint a szénszálas és más kompozitok kész kerékpárokban és kerékpár-alkatrészekben való felhasználását. Az alkatrészek minőségének és mennyiségének növelése révén fokozni kell a teljes kerékpárok önálló gyártásának képességét. Tovább kell javítani a négy legjelentősebb elektromos alkotóelem, vagyis a vezérlő, az akkumulátor, a motor és a töltő általános műszaki jellemzőit annak érdekében, hogy az elektromos kerékpárok kifejlesztett elektromos rendszere hatékony, energiatakarékos, biztonságos és megbízható legyen”.

                     (118)

                     Ezen túlmenően a tizenharmadik kerékpárágazati terv előirányozza, hogy a „tizenharmadik ötéves” időszakban „áttörést kell elérni a következő kulcsfontosságú technológiák terén”:

                                 —

                                                „1.

                                                nagy szilárdságú és könnyű anyagok fejlesztése és alkalmazása”,

                                 —

                                                „2.

                                                a kerékpárok erőátviteli alkotóelemeinek precíziós megmunkálási technológiája”,

                                 —

                                                „3.

                                                az elektromos kerékpárokba szerelt elektromos vezérlőrendszer általános műszaki jellemzőinek javítása”,

                                 —

                                                „4.

                                                a savas ólomakkumulátorok és a lítiumion-akkumulátorok általános műszaki jellemzőinek javítása”,

                                 —

                                                „5.

                                                a nyomatékérzékelő technológia alkalmazása és fejlesztése”,

                                 —

                                                „6.

                                                a digitális technológiák, a dolgok internetéhez kapcsolódó technológiák és az intelligens technológiák alkalmazása és fejlesztése”.

                     (119)

                     Az elektromos kerékpárok és alkatrészeik fejlesztésének összekapcsolása már megjelent a kerékpár- és elektromoskerékpár-ágazat tizenkettedik ötéves tervében is. A dokumentum hosszasan értekezik a „termelési láncok” integrációjáról és annak szükségéről, hogy „felgyorsítsuk az egész iparágban alkalmazott kulcsfontosságú technológiák kutatását és fejlesztését”.

                     (120)

                     Konkrétabban a tizenkettedik kerékpárágazati terv az ágazat fejlesztésének a tizenkettedik ötéves időszakra kitűzött főbb céljai közé sorolja a következőket:

                                 —

                                    „az ágazat integrációjának további megerősítése”,

                                 —

                                    „professzionális munkamegosztás az beszerzési és a feldolgozó ágazatokkal, a befejezett járművek pótalkatrészeinek, valamint a termelés, az ismeretszerzés és a kutatás professzionális felosztása”.

                     (121)

                     A tizenkettedik kerékpárágazati terv felsorolja emellett a tizenkettedik ötéves időszak alatt megvalósítandó legfontosabb technológiai innovációkat is. Ezek többek között a következőket foglalják magukban:

                                 —

                                    „lítiumion-akkumulátorok alkalmazása”,

                                 —

                                    „állandó mágneses, nagy sebességű és kefés elektromos motorok alkalmazása elektromos kerékpárokban”,

                                 —

                                    „mikroszámítógépes vezérlő technológia alkalmazása elektromos kerékpárokban”.

                     (122)

                     További utalás arra, hogy a beszállított alkotóelemek fejlesztését alárendelték az elektromos kerékpárok feldolgozó ágazata fejlesztésének a Suzhou Város Önkormányzatának Főhivatala által kiadott, a város ipari-gazdasági korszerűsítését támogató fejlesztési alapra vonatkozó adminisztratív intézkedésekről szóló közleményben (SU FU BAN 2014. évi 137. sz.), és az ahhoz kapcsolódó, a Suzhou városának 2016. évi fiskális fejlesztési alapprogramjára vonatkozó pályázati közleményben található. Ez utóbbinak az A3.1. cikkében a támogatásnyújtás feltételei között szerepel a következő kitétel: „A termékekre jellemző, hogy jelentős piaci potenciállal rendelkeznek, a gazdasági növekedés mozgatórugói és»hiánypótló«szerepet töltenek be az ipari láncban.”

                     (123)

                     A tizenharmadik ötéves terv a 23. fejezetében kifejezetten hivatkozik arra, hogy a kínai kormány támogatja a „nagy hatékonyságú energiatárolás” fejlesztését (lásd még a (97) preambulumbekezdést).

                     (124)

                     A 2016 és 2020 közötti időszakra szóló könnyűipari fejlesztési terv szintén a „kulcsfontosságú iparágak” közé sorolja az akkumulátorágazatot. A (96)–(107) preambulumbekezdésben ismertetett általános politikai intézkedések mellett a terv szorgalmazza az „ólomakkumulátor-ágazatra vonatkozó előírások” végrehajtását.

                     (125)

                     A tianjini önkormányzat 2016–2020-as időszakra szóló tizenharmadik ötéves könnyű- és textilipari fejlesztési terve összekapcsolja az elektromoskerékpár-gyártás és az ahhoz szükséges alkatrészek támogatását: „Ösztönözni fogjuk az alternatív anyagok, többek között a kompozitok, a könnyűfém ötvözetek és az alacsony ötvözetű acél alkalmazását a kerékpár- és elektromoskerékpár-gyártásban. Elő fogjuk segíteni a mikroszámítógépes vezérlő technológia, az újfajta nagy energiájú akkumulátorok és a hatékony elektromos gépek elektromos akkumulátorokban való alkalmazását.”

                     (126)

                     A külföldi beruházással működő iparágakra vonatkozó útmutató katalógus (2017. évi átdolgozott kiadása) a kerékpáralkatrészek, az egyedi akkumulátor-alkatrészek és a kerékpárvázakhoz használt könnyűfémek gyártását a „támogatott iparágak” közé sorolja. A támogatott iparágak jegyzéke konkrétan a következőket tartalmazza:

                                 —

                                                „96.

                                                A légi közlekedésben és az űriparban, valamint az autó- és a motorkerékpár-iparban használt könnyű és környezetbarát új anyagok (speciális alumínium, alumínium-magnézium ötvözetből készült anyagok, motorkerékpárok alumíniumötvözetből készült váza stb.) kutatása-fejlesztése és gyártása”;

                                 —

                                                „236.

                                                Csúcstechnológiás környezetkímélő akkumulátorgyártás: nagy teljesítményű nikkel-fém hibrid akkumulátorok, cink-nikkel akkumulátorok, cink-ezüst akkumulátorok, lítiumion-akkumulátorok, napelemek, üzemanyagcellák stb. (kivéve az alternatív energiaforrással működő járművekhez készült, energiával működő akkumulátorok)”.

                     (127)

                     A Közép- és nyugat-Kína külföldi beruházással működő elsődleges iparágainak katalógusa hasonlóképpen ösztönzi az elektromoskerékpár-alkatrészekhez kapcsolódó ágazatba fektetett külföldi beruházásokat, amely ágazat a következőket foglalja magában: i. alumíniumötvözetből készült anyagok és termékek gyártása, ii. szervomotorok és hajtószerkezetek gyártása, iii. lítiumakkumulátorok és más lítiumtermékek előállításához szükséges speciális berendezések kutatása-fejlesztése és gyártása, iv. könnyű és nagy szilárdságú anyagok fejlesztése és gyártása.

                     (128)

                     Az ipari átalakításra vonatkozó útmutató katalógus (2011. kiadás 2013. évi átdolgozása) – amelyet a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 9. rendelete adott ki – a lítiumakkumulátorokat a „támogatott” jegyzékben tünteti fel.

                     (129)

                     a következő dokumentumok az elektromoskerékpár-ágazatot ugyancsak stratégiai, elsődleges fontosságú és/vagy támogatott ágazatként jelölik meg:

                                 —

                                 Az Államtanács 2005. évi 28. sz. határozatával kiadott Made in China 2025, amely egyik alapelveként jelöli meg a „környezetkímélő fejlődést”. A dokumentum felsorolja a 2025-ig megvalósítandó stratégiai feladatokat, többek között „a fejlett energiatakarékos és környezetbarát technológiák, eljárások és berendezések terén végzett kutatási-fejlesztési erőfeszítések” fokozását, „a környezetkímélő termékek kutatásának-fejlesztésének megerősítését, a könnyű súlyt, alacsony energiafogyasztást és könnyű visszanyerést biztosító technikák elterjesztését, az energiafogyasztó végtermékek, például motorok, bojlerek, belsőégésű motorok és elektromos készülékek energiahatékonyságának folyamatos fejlesztését, […] az alternatív anyagokra és energiaforrásokra épülő iparágak, valamint a kiváló minőségű eszközöket gyártó iparágak környezetkímélő és kis szén-dioxid-kibocsátás melletti fejlesztésének erőteljes ösztönzését […]”.

                                 —

                                 Az Államtanács 40. sz. határozata„az ipari szerkezetátalakítás támogatásáról szóló ideiglenes rendelkezések közzétételéről és végrehajtásáról” (a továbbiakban: 40. sz. határozat). A határozat kimondja, hogy az „Ipari szerkezetátalakításra vonatkozó útmutató katalógus” (11) – amely a 40. sz. határozat egyik végrehajtási intézkedése – fontos támpontot jelent a beruházási utasítások orientációjában. Emellett útmutatóul szolgál a kínai kormány számára a beruházási projektek lebonyolításához, továbbá a költségvetési, adózási, hitel-, föld-, valamint behozatali és kiviteli szakpolitikák kidolgozásához és végrehajtásához (12). Bár a 40. sz. határozat nem említi kifejezetten az elektromos kerékpárokat, az Államtanács a határozat útján hiteltámogatás nyújtására utasítja a kínai pénzügyi intézményeket, és ígéretet tesz „a támogatott projektekre vonatkozó további preferenciális politikák” megvalósítására. Ugyanakkor Az ipari szerkezetátalakításra vonatkozó útmutató katalógus XIX. fejezete a támogatott iparágakhoz sorolja az akkumulátorok és a könnyű anyagok gyártását. Jogi jellegét illetően a Bizottság megállapította, hogy a 40. sz. határozat az Államtanácsnak, azaz Kína legfelsőbb közigazgatási szervének a rendelete. Ebből adódóan tehát a határozat a többi közjogi szerv, valamint a gazdasági szereplők számára jogilag kötelező (13).

                                 —

                                 A „Közép- és hosszú távú tudományos és technológiai fejlesztésről szóló nemzeti tervezet (2006–2020)” kimondja, hogy támogatja a kulcsterületek és a prioritásként kezelendő témák fejlesztését, továbbá ösztönzi e kulcsterületek és prioritások pénzügyi és költségvetési támogatását.

                     (130)

                     A rendelkezésre álló információk alapján tehát megállapítható, hogy az elektromoskerékpár-ágazat és az általa igényelt alkatrészek (vagyis akkumulátorok, motorok, vezérlőegységek és könnyűfém alkotóelemek) gyártása kulcsfontosságú/stratégiai iparágnak minősül, amelynek fejlesztését a kínai kormány biztosítani kívánja azáltal, hogy politikai célként tűzi ki.

               3.2.   Állítások

         3.2.1.   A kínai kormány által megfogalmazott állítások

                     (131)

                     A kínai kormány elsőként jelezte, hogy nem tudta azonosítani a tizenharmadik ötéves kerékpár- és elektromoskerékpár-ágazati tervet, ezért nem állt módjában észrevételeket fűzni a tervhez.

                     (132)

                     Kérdőívre adott válaszában a kínai kormány kitért arra is, hogy a CBA csupán egy kerékpár-, elektromoskerékpár- és kerékpáralkatrész-gyártókat tömörítő, önkéntes alapon szerveződött ipari társulás. A kínai kormány azt állította továbbá, hogy a CBA nem kormányzati szerv.

               3.2.2.   A Kínai Kerékpárszövetség által megfogalmazott állítások

                     (133)

                     A CBA saját állítása szerint egy független szervezet, amely felett nem gyakorol ellenőrzést a kínai kormány. Állításának alátámasztásaként a CBA a Kínai Kommunista Párt Központi Bizottságának Főhivatala és az Államtanács Főhivatala által kiadott, „A kereskedelmi kamarák és az államigazgatási szervek szétválasztásának átfogó terve” című kiadványra hivatkozott.

                     (134)

                     A CBA azt állította továbbá, hogy a tizenharmadik ötéves kerékpárágazati terv bizalmas dokumentum.

               3.2.3.   A Giant csoport állításai

                     (135)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően a Giant csoport azt állította, hogy az egyik kapcsolatban álló vállalata csupán előállította a hasonló terméket, de nem exportált elektromos kerékpárokat az Unióba. Ezért az utóbbi által kapott támogatások nem tekinthetők az Unióban szabad forgalomba bocsátott terméknek nyújtott olyan támogatásnak, amely kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. Továbbá az ilyen támogatásból származó esetleges gazdasági előnyök nem kerültek tovább az érintett terméket az Unióba exportáló kapcsolatban álló vállalathoz. A Giant csoport ezért azt állította, hogy a hasonló terméket gyártó vállalat által kapott támogatás nem volt kedvező hatással a kivitelre, így azt ki kell zárni az exportáló vállalatnak nyújtott támogatás összegének kiszámításából.

               3.2.4.   Az állítások cáfolata

               A tizenharmadik kerékpárágazati terv létezése és bizalmas jellege

                     (136)

                     A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kínai kormánynak képesnek kellett volna lennie arra, hogy azonosítsa a tizenharmadik kerékpárágazati tervet, a terv pedig a következő tények alapján nem tekinthető korlátozott hozzáférésűnek:

                                 —

                                 A CBA nyilvános honlapján sajtóközleményben adott hírt arról, hogy 2016. június 14-én hivatalosan elfogadták a tizenharmadik ötéves kerékpárágazati tervet (http://www.china-bicycle.com/News/View/b8da75cd-607f-4d84-8412-a487e07a0b78). A közleményről más honlapok is beszámoltak, például a Xuenshu.com (https://www.xueshu.com/zgzxc/201607/21087310.html).

                                 —

                                 Sajtóközleményében a CBA megosztotta a nagyközönséggel a terv összefoglalóját: „Az elnök, Ma Zhongchao, a »tizenharmadik ötéves terv« időszakára vonatkozólag megfogalmazta az ágazat fejlődésével kapcsolatos elvárásokat: a »tizenharmadik ötéves terv« az átalakulásra és a korszerűsítésre helyezi a hangsúlyt, a cél az, hogy nagy helyett erősek legyünk, ennek eszköze pedig az, hogy ragyogó lehetőséget teremtünk az ágazat fejlődésére. Ennek az időszaknak a fejlesztés aranykorává kell válnia. Ennek érdekében az ágazatnak mélységeiben meg kell értenie a következő pontokat: Elsőként tisztában kell lennünk az ágazat»tizenharmadik ötéves«fejlesztésének stratégiai szerepével; másodsorban a fejlesztés módjának átalakítását a fejlesztési koncepció átalakításával kell megvalósítani […].”

                                 —

                                 A tizenharmadik kerékpárágazati tervet benyújtották a panasz nem bizalmas változatában, és 2017. december 21-én hozzáférhetővé tették a nyilvánosság számára. Ennek ellenére a kínai kormánynál tett, 2018. szeptemberi ellenőrző látogatásig sem a CBA, sem a kínai kormány nem fogalmazott meg észrevételt a terv bizalmas jellegéről. Ezzel szemben a kínai kormány arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem tudta azonosítani a tervet, annak ellenére, hogy jóváhagyását közzétették a CBA honlapján és annak ellenére, hogy 2016 júniusában a CBA még a kínai kormány befolyása alatt állt, mivel „A kereskedelmi kamarák és az államigazgatási szervek szétválasztásának átfogó terve” akkor még nem lépett hatályba.

                                 —

                                 A korábbi, tizenkettedik kerékpárágazati terv a tizenharmadik kerékpárágazati tervhez hasonló jellege ellenére nyilvános dokumentumnak minősült. Ezen túlmenően e dokumentumok egyike sem tartalmazott vállalatspecifikus adatokat.

                     (137)

                     Végezetül pedig a CBA semmilyen bizonyítékkal nem támasztotta alá a tizenharmadik kerékpárágazati terv bizalmas jellegét.

               A CBA kínai kormánytól való állítólagos függetlensége

                     (138)

                     A Bizottság összegyűjtött néhány információt, amelyek arra engednek következtetni, hogy a CBA-t szoros kapcsolat fűzte a kínai kormányhoz 2016-ban, amikor a kerékpárágazati tervet jóváhagyták:

                                 —

                                 A CBA alapszabályának 3. cikke (amely nyilvánosan elérhető a CBA honlapján: http://www.china-bicycle.com/information/?cid=33) kimondja, hogy „A szövetség célja és feladatai a következők: […] az ágazatra vonatkozó nemzeti politika végrehajtása és a kormányzati szervek támogatása az ágazat megerősítésében, […] a kormány és a vállalkozások közötti összekötő híd és kapocs szerepének betöltése, a vállalkozások, az ágazat és a kormány szolgálatára való törekvés, valamint az ágazat fenntartható és egészséges fejlődésének ösztönzése.” A 4. cikk a következő rendelkezéssel megerősíti ezt a kapcsolatot: „Ez a tanács elfogadja az Államtanács állami tulajdonú eszközök felügyeletével és kezelésével megbízott bizottságának, a Polgári Ügyek Minisztériumának és a társaság illetékes üzleti egységének üzleti iránymutatását és felügyeletét.”

                                 —

                                 A CBA honlapja (http://www.china-bicycle.com/information/?cid=11) szerint: „A szövetséget vezeti és iránymutatást nyújt számára az Államtanács államigazgatási szerve, az Államtanács állami vagyonkezelő bizottsága, a Kínai Könnyűipari Szövetség, valamint a cégnyilvántartással foglalkozó kormányszerv alá tartozó Polgári Ügyek Minisztériuma.”

                                 —

                                 A Kínai Kommunista Párt Központi Bizottságának Főhivatala és az Államtanács Főhivatala által kiadott, „A kereskedelmi kamarák és az államigazgatási szervek szétválasztásának átfogó terve” című dokumentumot 2015. július 8-án fogadták el. A terv azonban 2016-ra nézve egy kísérleti projekt végrehajtásával számolt, a többi ipari szervezetre való kiterjesztését és teljes körű hatályba lépését csak 2017-re irányozta elő. Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a tizenharmadik kerékpárágazati terv 2016-os jóváhagyásának idején a CBA az Államtanács irányítása alatt állt, és megbízást kapott a kormányzati politika végrehajtására, ezért nem tekinthető független szervezetnek.

                     (139)

                     A fentieket tekintetbe véve a Bizottság elutasította a tizenharmadik kerékpárágazati terv létezésére és bizalmas jellegére, valamint a CBA függetlenségére vonatkozó állításokat.

                     (140)

                     Ami a Giant csoport állítását illeti, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az elektromos kerékpárokat gyártó és értékesítő különböző jogalanyok mindegyike ugyanazon csoport részét képezi. Ezt a Giant csoport nem vitatta. Ezért a kedvezményezett különleges szerepét (vagyis, hogy az érintett terméket közvetlenül exportálta-e vagy sem a vizsgálati időszak alatt) a Bizottság nem tekintette relevánsnak feltéve, hogy az exportáló gyártóval kapcsolt viszonyban állt, és hogy a vizsgált termékhez kapcsolódó előnyökben részesült. A Giant csoport nem vitatta, hogy ilyen előnyök nyújtására valóban sor került. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az ugyanazon csoporthoz tartozó, és az elektromos kerékpárok gyártásában és értékesítésében részt vevő jogalanyok által kapott előnyöket csoportszinten összevonják, és adott esetben megosztják. Ezen az alapon az állítást el kellett utasítani.

               3.3.   Az együttműködés részleges hiánya és a rendelkezésre álló tények felhasználása

         3.3.1.   Kedvezményes hitelnyújtás

                     (141)

                     A Bizottság felkérte a kínai kormányt, hogy juttasson el egyedi kérdőíveket a panaszban megnevezett hat állami tulajdonú bank, tovább minden olyan pénzügyi intézmény részére, amely hitelt vagy exporthitelt nyújtott a mintában szereplő exportáló gyártók számára.

                     (142)

                     A kínai kormány azt állította, hogy felvette a kapcsolatot a fent említett pénzügyi intézményekkel. Ugyanakkor a panaszos által kifejezetten nevesített állami tulajdonban lévő bankok közül csak négy válaszolt a kérdőívre.

                     (143)

                     A kínai kormány szerint nem rendelkezett hatáskörrel arra, hogy információt kérjen azoktól az állami tulajdonú bankoktól, amelyek nem válaszoltak a kérdőívre, mivel azok a kínai kormánytól függetlenül működnek. A kínai kormány emellett úgy ítélte meg, hogy a Bizottság indokolatlan terhet rótt rá, továbbá nem nyújtott kellő iránymutatást a kért információk benyújtásához és a válaszok nem bizalmas jellegű változatának elkészítéséhez.

                     (144)

                     A Bizottság nem értett egyet ezzel a véleménnyel. Először is, az állami tulajdonban lévő szervezetektől kért információk a kínai kormány rendelkezésére állnak minden olyan szervezet esetében, amelyben a kínai kormány a fő vagy többségi részvényes. Valójában a Kínai Népköztársaság vállalatok állami tulajdonú eszközeiről szóló törvénye (14) szerint az Államtanács állami tulajdonú eszközök felügyeletével és kezelésével megbízott bizottsága által alapított, állami tulajdonú eszközök felügyeletét és kezelését végző ügynökségek, valamint a helyi népi kormányzatok látják el az állami beruházással működő vállalatok tőkebefizetőjének feladatait és felelősségi köreit a kormány nevében. Ezek az ügynökségek tehát jogosultak az eszközök után járó hozamokra, a jelentős döntések meghozatalában való részvételre, valamint az állami beruházással működő vállalatok vezető beosztású személyzetének kiválasztására. Ezenkívül a fent említett, az állami tulajdonban lévő eszközökről szóló törvény 17. cikke értelmében az állami beruházással működő vállalatok elfogadják a kormányok és az érintett kormányzati szervek és ügynökségek igazgatását és felügyeletét, elfogadják az állami felügyeletet, és felelnek a tőkebefizetők felé.

                     (145)

                     Ezenkívül a kínai kormány rendelkezik a pénzügyi intézményekkel való kapcsolattartáshoz szükséges hatáskörrel, még abban az esetben is, ha azok nem állnak állami tulajdonban, mivel mindegyikük a kínai bankfelügyeleti hatóság illetékességi körébe tartozik. Például a bankfelügyeletről szóló törvény (15) 33. és 36. cikke szerint a CBRC hatáskörrel rendelkezik arra, hogy a Kínában székhellyel rendelkező összes pénzügyi intézményt információk – például pénzügyi beszámolók, statisztikai jelentések, valamint az üzleti tevékenységükkel és gazdálkodásukkal kapcsolatos információk – benyújtására kötelezze. A CBRC arra is utasíthatja a pénzügyi intézményeket, hogy adjanak tájékoztatást ezekről az információkról. Ebből kifolyólag a Bizottság nem érti, hogy a kínai kormány miért nem tudta felkérni ezeket a pénzügyi intézményeket arra, hogy válaszoljanak a Bizottság által a vizsgálat céljára összeállított egyedi kérdőívre. A kínai kormányt nem a kért információk összegyűjtésére, felülvizsgálatára és benyújtására kérték fel, hanem mindössze arra, hogy segítséget nyújtson a Bizottságnak ahhoz, hogy a pénzügyi intézményektől megkapja a szükséges adatokat.

                     (146)

                     Ezenkívül, bár némi általános magyarázattal szolgáltak a hitelkérelem-jóváhagyási és kockázatkezelési rendszereik működésével kapcsolatosan, az együttműködő állami tulajdonú bankok egyike sem szolgált konkrét adatokkal a mintában szereplő exportáló gyártóknak nyújtott hitelekről, amit azzal magyaráztak, hogy a mintában szereplő exportáló gyártókkal kapcsolatos információk bizalmas kezelése tekintetében törvényi és szabályozási előírások, valamint szerződéses feltételek kötik azokat.

                     (147)

                     Ezért a Bizottság nem ítélte úgy, hogy indokolatlan terhet rótt volna a kínai kormányra. A Bizottság a kezdetektől fogva azokra a pénzügyi intézményekre korlátozta a vizsgálatot, amelyek a mintában szereplő exportáló gyártók számára hitelt nyújtottak. A Bizottság emellett úgy ítélte meg, hogy a kérdőív megfelelő iránymutatást nyújtott a kért információk benyújtásához és a válaszok nem bizalmas változatának elkészítéséhez. A kínai kormány azt sem jelezte, hogy konkrétan a kérdőív melyik útmutatása nem volt számára érthető. Az egyértelműség kedvéért: a Bizottság csupán ahhoz kérte a kínai kormány segítségét, hogy megkapja a szükséges adatokat a pénzügyi intézményektől, amelyek azonban nem működtek együtt. A Bizottság álláspontja tehát az, hogy a kínai kormányhoz intézett kérései teljesíthetők, az általa nyújtott útmutatások pedig megfelelők voltak.

                     (148)

                     Emellett a Bizottság felkérte az együttműködő bankokat, hogy vegyék fel a kapcsolatot a mintában szereplő exportáló gyártókkal, és kérjenek tőlük engedélyt az általuk nyilvántartott vállalatspecifikus adatokba való betekintéshez. A Bizottság kifejezett kérése ellenére sem a kínai kormány, sem az együttműködő bankok nem tettek ennek eleget.

                     (149)

                     A Bizottság ezenkívül a mintában szereplő exportáló gyártókat is felkérte, hogy engedélyezzék az összes olyan – állami tulajdonú és magántulajdonban lévő – bank által nyilvántartott vállalatspecifikus adathoz való hozzáférést, amelyektől hitelt kaptak. Bár a mintában szereplő exportáló gyártók engedélyezték a banki adataikhoz való hozzáférést, a bankok megtagadták a szükséges részletes információk benyújtását, arra hivatkozva, hogy az adatok bizalmas jellegük miatt nem adhatók ki.

                     (150)

                     A Bizottság az (52) preambulumbekezdésben említett négy állami tulajdonban lévő banktól kizárólag a vállalati felépítésükre és tulajdonviszonyaikra vonatkozó információkat kapta meg, a mintában szereplő exportáló gyártóknak folyósított hitelekre vonatkozó, fent említett adatokat nem. A Bizottság emellett semmiféle információt nem kapott a mintában szereplő exportáló gyártóknak hitelt biztosító más pénzügyi intézményektől. E bankok egyike, az EXIM, nem bocsátotta rendelkezésre alapszabályát, arra hivatkozva, hogy az bizalmas jellegű, így csak részleges információkat szolgáltatott vállalatirányítási rendszeréről.

                     (151)

                     Hasonlóképpen – a (146)–(150) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően – a Bizottság nem kapott konkrét információkat a kockázatértékelésről, a belső hitelkérelem-jóváhagyási folyamatról és a mintában szereplő exportáló gyártóknak odaítélt hitelekkel kapcsolatban végzett hitelképesség-értékelésről. Ezek az információk azonban szükségesek annak megítéléséhez, hogy a hiteleket kedvezményes kamatok mellett nyújtották-e a mintában szereplő exportáló gyártóknak. Ezeket az információkat általában az érintett bankok belső dokumentumai tartalmazzák, ezért nem nyújthatók be a mintában szereplő exportáló gyártók kérdőívre adott válaszai révén.

                     (152)

                     Mivel a Bizottság nem rendelkezett információval a mintában szereplő exportáló gyártóknak hiteleket nyújtó, állami tulajdonban lévő bankok többségével kapcsolatban, és az együttműködő bankok nem szolgáltattak hitelekre vonatkozó vállalatspecifikus információkat, úgy ítélte meg, hogy e vizsgálati terület szempontjából alapvető fontosságú információkat nem kapott meg.

                     (153)

                     Figyelembe véve az együttműködés hiányának mértékét, a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt, hogy lehetséges, hogy az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelkezésre álló tényeket kell felhasználnia annak vizsgálatakor, hogy megvalósult-e a vélelmezett támogatásnyújtás kedvezményes hitelezés révén, és ha igen, akkor milyen mértékben, és biztosított a kínai kormány részére egy adott időszakot észrevételeinek megtételére.

                     (154)

                     A kínai kormány nem nyújtott be az alaprendelet 28. cikke (1) bekezdésének alkalmazásával kapcsolatos észrevételt.

                     (155)

                     A Bizottságnak emiatt részben a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia annak vizsgálatakor, hogy megvalósult-e a vélelmezett támogatásnyújtás kedvezményes hitelezés révén, és ha igen, akkor milyen mértékben.

               3.3.2.   Exporthitel-biztosítás

                     (156)

                     A Bizottság felkérte a kínai kormányt, hogy juttasson el egy egyedi kérdőívet a Sinosure részére. A Sinosure benyújtotta kérdőívre adott válaszát.

                     (157)

                     Ugyanakkor csupán részlegesen válaszolta meg a mintában szereplő exportáló gyártóknak nyújtott exporthitel-biztosítással kapcsolatos egyedi kérdőívet. Emellett a Sinosure nem bocsátotta rendelkezésre a vállalatirányításával kapcsolatban kért igazoló dokumentumokat, mint például az éves jelentését vagy az alapszabályát, azzal érvelve, hogy ez bizalmas információ.

                     (158)

                     A Sinosure nem szolgált semmiféle konkrét információval sem az elektromoskerékpár-ágazatnak nyújtott exporthitel-biztosításról, sem a biztosítási díjainak mértékéről, illetve az exporthitel-biztosítási üzletágának jövedelmezőségével kapcsolatos részletes számadatokról.

                     (159)

                     Ezen információk hiányában a Bizottság úgy ítélte meg, hogy e vizsgálati terület szempontjából alapvető fontosságú információkat nem kapott meg.

                     (160)

                     A (144) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami tulajdonban lévő szervezetektől kért információk a kínai kormány rendelkezésére állnak minden olyan szervezet esetében, amelyben a kínai kormány a fő vagy többségi részvényes. Ez a Sinosure esetében is igaz, amely egy teljes mértékben állami tulajdonban lévő szervezet. A Bizottság következésképpen tájékoztatta a kínai kormányt, hogy lehetséges, hogy az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelkezésre álló tényeket kell felhasználnia annak vizsgálatakor, hogy megvalósult-e a vélelmezett támogatásnyújtás exporthitel-biztosítás révén, és ha igen, akkor milyen mértékben, és biztosított a kínai kormány részére egy adott időszakot észrevételeinek megtételére.

                     (161)

                     A kínai kormány nem nyújtott be az alaprendelet 28. cikke (1) bekezdésének alkalmazásával kapcsolatos észrevételt.

                     (162)

                     A Bizottságnak így részben a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia az exporthitel-biztosításra vonatkozó ténymegállapításainál.

               3.3.3.   Gyártási alapanyagok biztosítása a megfelelő ellenszolgáltatásnál kevesebb összeg fejében

                     (163)

                     A Bizottság felkérte a kínai kormányt, hogy továbbítson egy, a Bizottság által készített kérdőívet a mintában szereplő exportáló gyártók számára alkatrészeket (azon belül motort, akkumulátort és vezérlőegységet) biztosító belföldi beszállítók részére. Ennek érdekében a Bizottság felkérte a mintában szereplő összes exportáló gyártót, hogy juttassa el hazai beszállítóinak listáját a kínai kormánynak.

                     (164)

                     Noha a mintában szereplő exportáló gyártók megküldték a kínai kormánynak hazai beszállítóik listáját, a kínai kormány elutasította, hogy kérdőívet küldjön ezeknek a beszállítóknak. A kínai kormány ezt azzal indokolta, hogy a kérdőív kiküldése túlzott terhet jelentene számára. Azt állította továbbá, hogy ezek a vállalatok a kínai kormánytól függetlenül fejtik ki tevékenységüket, ezért közreműködésük nem vezetett volna semmilyen eredményre.

                     (165)

                     A Bizottság nem értett egyet ezzel a véleménnyel. Először is úgy ítélte meg, hogy egy előre összeállított kérdőív megadott listán szereplő kapcsolattartók számára történő továbbítása nem képvisel jelentős terhet, különösen, ha élnek az elektronikus levél használatának javasolt lehetőségével. Másodszor, a Bizottság szerint a hatóságok jelentősen hozzájárulhattak volna a vizsgálatban közvetlenül nem érintett vállalatok együttműködésének biztosításában, hogy ezáltal fel lehessen mérni a kínai piac helyzetét. A Bizottság meglátása szerint, ha a kínai kormány kérte volna fel a vállalatokat a vizsgálatban való együttműködésre, az hatékonyabb lett volna, mintha a Bizottság küldött volna felkérést a szóban forgó vállalatok részére. Mindenesetre a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a beszállítók elektromoskerékpár-ágazatra vonatkozó információi elengedhetetlenül fontosak annak megítéléséhez, hogy az elektromoskerékpár-ágazat számára biztosítottak-e megfelelő ellenszolgáltatásnál kevesebb összeg fejében gyártási alapanyagokat. A Bizottság ezért arra az álláspontra jutott, hogy ezeket az információkat be kell gyűjteni, és ezt a feladatot a kínai kormány tudná a leghatékonyabban elvégezni, de legalábbis a Bizottság kérésének megfelelően meg kellene könnyítenie a folyamatot. A kínai elektromoskerékpár-ágazatnak is érdekében állna megcáfolni a panasz azon állításait, amelyek szerint az ágazat számára megfelelő ellenszolgáltatásnál kevesebb összeg fejében biztosítottak gyártási alapanyagokat. A kínai kormány e tekintetben felhozott érveit ezért a Bizottság elutasította.

                     (166)

                     A kínai kormány azt is megtagadta, hogy eljuttassa a Bizottságnak a belföldi alapanyag-beszállítók és tulajdonviszonyaik teljes jegyzékét, arra hivatkozva, hogy ez bizalmas információ. Ezzel kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy az alaprendelet rendelkezik a bizalmas információk védelmének módozatairól. Emellett a kínai kormány nem jelezte, hogy az ismert beszállítók közül melyek álltak állami és melyek magántulajdonban. A kínai kormány magyarázata szerint nem rendelkezett hatáskörrel arra, hogy információt kérjen azoktól a vállalatoktól, amelyek nem válaszoltak a kérdőívre, mivel azok a kínai kormánytól függetlenül működnek. A Bizottság azonban úgy ítéli meg, hogy az állami tulajdonban lévő szervezetektől kért információk a kínai kormány rendelkezésére állnak minden olyan szervezet esetében, amelyben a kínai kormány a fő vagy többségi részvényes. Emellett a vállalatoknak működési engedélyük megszerzése vagy megújítása során információt kell szolgáltatniuk részesedési viszonyaikról az ipari és kereskedelmi kormányzati szerveknek. Ennek alapján a részesedési viszonyokra vonatkozó információknak a kínai kormány rendelkezésére kellett állniuk. Ezen túlmenően a kínai kormány az árképzéssel kapcsolatban sem adott tájékoztatást.

                     (167)

                     A mintában szereplő exportáló gyártók számára gyártási alapanyagokat biztosító vállalatok közül mindössze egyetlen elektromosmotor-gyártó és akkumulátorbeszállító, a Bafang jelentkezett és kérte, hogy juttassák el hozzá a beszállítók számára készült egyedi kérdőívet. Ez a beszállító be is nyújtotta kérdőívre adott válaszát. Más alapanyag-beszállító nem jelentkezett.

                     (168)

                     Összefoglalva tehát a Bizottság úgy ítélte meg, hogy három területen nem rendelkezik lényeges információkkal: az első terület az alapanyag-beszállítók tulajdonviszonyai és irányítási struktúrája. Ezen információk hiányában a Bizottság nem tudta megállapítani, hogy ezek a gyártók közjogi szervek-e, vagy sem. A második terület az alapanyag-beszállítók vállalatspecifikus információi, mint például a mintában szereplő exportőröknek biztosított gyártási alapanyagok árazásával kapcsolatos adatok. A harmadik terület a piac szerkezete. A belföldi alapanyag-beszállítóktól kért információk mindenképpen szükségesek annak megítéléséhez, hogy biztosítottak-e a mintában szereplő exportáló gyártók számára megfelelő ellenszolgáltatásnál kevesebb összeg fejében gyártási alapanyagot. Ezenkívül ezeket az információkat csak maguk az alapanyag-beszállítók szolgáltathatják, ezért nem nyújthatók be a mintában szereplő exportáló gyártók kérdőívre adott válaszai révén. A piac szerkezetére vonatkozó információk szintén kulcsfontosságúak, ezeket az adatokat a kínai kormány tudta volna a leghatékonyabban biztosítani, de legalábbis segítenie kellett volna a Bizottságnak beszerezni azokat az alapanyag-beszállítóktól.

                     (169)

                     Ebből kifolyólag a Bizottság úgy ítélte meg, hogy e vizsgálati terület szempontjából alapvető fontosságú információkat nem kapott meg.

                     (170)

                     A Bizottság következésképpen tájékoztatta a kínai kormányt, hogy lehetséges, hogy az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelkezésre álló tényeket kell felhasználnia annak vizsgálatakor, hogy megvalósult-e a vélelmezett támogatásnyújtás a megfelelő ellenszolgáltatásnál kevesebb összeg fejében biztosított gyártási alapanyagok révén, és ha igen, akkor milyen mértékben, és biztosított a kínai kormány részére egy adott időszakot észrevételeinek megtételére. A kínai kormány nem nyújtott be észrevételeket.

                     (171)

                     A Giant azt állította, hogy a Bizottság helytelenül értelmezte az alaprendelet 28. cikkét. Előadta, hogy a 28. cikk az érdekelt felek együttműködésének hiányára utal, a motor- és akkumulátorszolgáltatók azonban nem érdekelt felek. Azt is előadta, hogy senki nem állította, hogy a Giant csoport nem működött együtt, és hogy tájékoztatással szolgált a motor- és akkumulátorbeszerzéseiről. Azt is állította továbbá, hogy a Bizottságnak közvetlenül a beszállítókkal kellett volna kapcsolatba lépnie, nem pedig a kínai kormányra hagyatkozni a vizsgálatot végző hatóság feladatainak elvégzésében; azaz az alapanyag-beszállítók részére kellett volna kérdőíveket küldenie.

                     (172)

                     E tekintetben meg kell jegyezni, hogy nem vitatott, hogy a Giant csoport teljes mértékben együttműködött a vizsgálat során, és minden szükséges információt megadott. Ugyanakkor a (163)–(167) preambulumbekezdésben említettek és a (168) preambulumbekezdésben összefoglaltak szerint emlékeztetni kell arra, hogy a kínai kormány nem működött együtt a legjobb tudása szerint, és ily módon a Bizottság számára a vizsgálat e részének számos szempontjával kapcsolatos fontos információk hiányoztak, nevezetesen az alapanyag-beszállítók tulajdonosi és irányítási struktúrára, valamint a piaci struktúrára és magatartásra vonatkozó információk, mivel a kínai kormány nem gondoskodott arról, hogy az alapanyag-beszállítók megfelelően kitöltött kérdőíveket és vállalati információkat nyújtsanak be, mert a kínai kormány nem továbbította a megfelelő kérdőívet az alapanyag-beszállítók névjegyzékén szereplő vállalatoknak. Ami a kérdőív küldését illeti, hivatkozni kell a (164) és a (165) preambulumbekezdésre, ahol ezt a kérdést már korábban tárgyaltuk. Mindenesetre, mivel a kínai kormányt kétségtelenül a jelen eljárásban érdekelt félnek kell tekinteni, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nem értelmezte helytelenül az alaprendelet 28. cikkét, amikor úgy ítélte meg, hogy a kínai kormány részlegesen működött együtt, és amikor az adott kérdésekben rendelkezésre álló tényeket felhasználta, mivel a kínai kormány részleges együttműködésének következményeként a Bizottság számára hiányoztak olyan fontos információk, amelyeket a kínai kormánynak kellett volna szolgáltatnia közvetlenül, illetve amelyeket az alapanyag-beszállítóknak kellett volna szolgáltatnia a megfelelő kérdőív kézhezvételét követően. Ezen az alapon az állítást el kellett utasítani.

                     (173)

                     A Bizottságnak így a 28. cikk (1) bekezdésével összhangban a rendelkezésre álló tényekre is kellett támaszkodnia arra vonatkozó ténymegállapításainál, hogy a megfelelő ellenszolgáltatásnál kevesebb összeg fejében biztosítottak-e elektromos motorokat és akkumulátorokat.

               3.4.   A jelenlegi vizsgálat hatálya alá tartozó támogatások és támogatási programok

                     (174)

                     A panaszban, az eljárás megindításáról szóló értesítésben és a Bizottság által összeállított kérdőívre adott válaszokban szereplő információk alapján a vélelmezett támogatásnyújtás vizsgálata a kínai kormány következő támogatásaira terjedt ki:

                                 a)

                                 az állami politikát megvalósító bankok és állami tulajdonban álló kereskedelmi bankok által nyújtott kedvezményes kölcsönök és célzott hitelek;

                                 b)

                                 kedvezményes exporthitel-biztosítás;

                                 c)

                                 vissza nem térítendő támogatást nyújtó programok:

                                             —

                                             az olyan támogatási programok, mint a „Híres márka program”, a „Híres kínai védjegy”, a „Kiváló márkát gyártó vállalkozás”, a „Legjobb adófizető”, az „AAA minősítésű vállalat”, a „Nemzetközi hírű kínai márka”, valamint az olyan helyi jelentőségű programok, mint a „Shandong tartomány kitüntetése a tudományos és technológiai haladásért” és a „Jiangsu tartomány híres terméke”,

                                             —

                                             a technológiai vívmányokért, például a technológiai innovációkért, a csúcstechnológiás ipari fejlesztésekért, a technológiai korszerűsítésért és átalakulásért, valamint a termékek energiahatékonyságának biztosításáért nyújtott vissza nem térítendő támogatások, továbbá a magas szintű műszaki szakértelemmel rendelkező tehetségek gondozásáért és új csúcstechnológiás termékek kifejlesztéséért nyújtott támogatások, a tudományos és technológiai haladásért járó pénzdíjak és egyéb technológiával kapcsolatos támogatások,

                                             —

                                             a vállalatfejlesztés, például a részvényesi viszonyok megreformálása vagy a tőzsdei megjelenés ösztönzése céljából nyújtott vissza nem térítendő támogatások, iparfejlesztési alapok,

                                             —

                                             foglalkoztatási támogatást nyújtó alapok és képzési alapok, valamint a gazdasági fejlődést támogató regionális vissza nem térítendő támogatások, úgymint az „Egymillió szakképzett tehetség képzését szolgáló juttatási program”, a „Posztdoktorokra vonatkozó politika”, valamint a vállalati alkalmazottak készségeinek javítását és a munkaerő-költségek csökkentését célzó egyéb programok,

                                             —

                                             számos kínai tartományban a helyi kormányzat finanszírozásában működő alapok, például a Tianjin által támogatott programok, úgymint a Tianjin városa által kínált vissza nem térítendő exporttámogatás, a Tianjin városa által fenntartott, exportált márkák fejlesztésére szolgáló alap,

                                             —

                                             a Tianjin Binhai Új Terület és a Tianjin Gazdasági és Technológiai Fejlesztési Terület számára biztosított tudományos és technológiai alap,

                                             —

                                             vállalati technológiai központok (Tianjin város és Jinnan körzet), a tianjini kerékpárgyártásra szakosodott ipari park fejlesztését támogató alap és a Tianjin Binhai új terület fejlesztését és kiépítését támogató alap,

                                             —

                                             települési/tartományi hatóságok által ad hoc jelleggel biztosított vissza nem térítendő támogatások, azon belül szabadalmi alapok, tudományos és technológiai alapok és díjak, vállalkozásfejlesztési alapok, exportösztönző alapok;

                                 d)

                                 az egyébként megfizetendő kormányzati bevételek elengedése vagy be nem szedése, például:

                                             —

                                             társaságiadó-kedvezmény és adójóváírás a kutatás-fejlesztés terén, valamint a kiemelt fejlesztési területeken működő vállalatok számára nyújtott társaságiadó-kedvezmény,

                                             —

                                             társaságiadó-csökkentéssel járó kedvezmények az újszerű és csúcstechnológiát alkalmazó vállalatok számára,

                                             —

                                             a külföldi befektetéssel létrejött kínai vállalatokat és nem kínai anyagvállalatukat illető osztalék után fizetendő forrásadó csökkentése;

                                 e)

                                 közvetett adó- és behozatalivám-programok révén elengedett bevételek:

                                             —

                                             héamentességek és behozatalivám-visszatérítések behozott berendezés és technológia használatáért,

                                             —

                                             behozatali vám alóli mentességek a feldolgozóipari export esetében;

                                 f)

                                 az állam által a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében biztosított áruk és szolgáltatások:

                                             —

                                             földhasználat biztosítása a megfelelő ellenszolgáltatásnál jóval kisebb összeg fejében,

                                             —

                                             energia (például villamos energia vagy gáz) szolgáltatása a megfelelő ellenszolgáltatásnál jóval kisebb összeg fejében a kiemelt iparágak számára,

                                             —

                                             gyártási alapanyagok (például összeszerelt vagy összeszereletlen akkumulátorok, motorok és egyéb kerékpáralkatrészek) biztosítása a megfelelő ellenszolgáltatásnál jóval kisebb összeg fejében.

               3.5.   Kedvezményes finanszírozás és biztosítás: hitelek

                     (175)

                     A mintában szereplő öt exportáló gyártó által benyújtott információk tanúsága szerint e vállalatok számára 18 kínai székhelyű pénzügyi intézmény nyújtott hitelt, hitelkeretet vagy bankelfogadványokat. E 18 pénzügyi intézmény közül 11 állami tulajdonban lévő bank volt (16). A fennmaradó hét pénzügyi intézmény vagy magántulajdonban volt, vagy tulajdonviszonyai az együttműködés (141)–(155) preambulumbekezdésben ismertetett hiánya miatt nem meghatározhatók. Mindössze négy állami tulajdonú bank töltötte ki a bankok (vagy egyéb pénzügyi intézmények) számára összeállított egyedi kérdőívet, annak ellenére, hogy a kínai kormányt felkérték, vegye fel a kapcsolatot minden olyan pénzügyi intézménnyel, amely hiteleket nyújtott a mintában szereplő exportáló gyártók részére, és juttassa el hozzájuk a számukra készített kérdőívet.

               3.5.1.   Közjogi szervként eljáró állami tulajdonú bankok

                     (176)

                     A Bizottság ellenőrizte, hogy az állami tulajdonú bankok az alaprendelet 3. cikke és 2. cikkének b) pontja szerinti közjogi szervként jártak-e el. Az, hogy egy adott, állami tulajdonban lévő vállalkozás közjogi szervnek minősül-e, a következőképpen határozható meg (17): „Az a kérdés, hogy a szervezetet felruházták-e hatáskörrel kormányzati feladatok ellátására, nem pedig az, hogy erre milyen módon kerül sor. A szűk értelemben vett kormányzat változatos eszköztárral rendelkezik ahhoz, hogy hatáskörrel ruházzon fel szervezeteket. Ebből következően különböző típusú bizonyítékok lehetnek fontosak annak bizonyítása szempontjából, hogy egy adott szervezetet felruháztak-e ilyen jellegű hatáskörrel. Amennyiben a bizonyítékok amellett szólnak, hogy egy adott szervezet ténylegesen ellát kormányzati feladatokat, akkor ez egyúttal arra is bizonyítékul szolgálhat, hogy rendelkezik kormányzati hatáskörökkel, vagy hogy átruháztak rá kormányzati hatásköröket, különösen abban az esetben, ha e bizonyítékok tartós és rendszeres gyakorlatról tanúskodnak. Ebből adódóan – meglátásunk szerint – annak bizonyítéka, hogy egy kormány érdemi ellenőrzést gyakorol egy szervezet és annak tevékenysége felett, adott körülmények között azt is bizonyíthatja, hogy az érintett szervezet kormányzati hatáskörrel rendelkezik, és e hatáskört a kormányzati feladatok ellátása keretében gyakorolja. Hangsúlyozzuk azonban, hogy a jogi eszközökkel történő kifejezett felhatalmazáson kívüli, a szervezet és a szűk értelemben vett kormány közötti, pusztán formális kapcsolatok feltehetően nem jelentenek kellő alapot ahhoz, hogy megállapítható legyen a kormányzati hatáskörrel való rendelkezés tényállása. Így például önmagában az, hogy a kormányzat egy adott szervezet többségi részvényese, még nem bizonyítja a kormányzat érdemi ellenőrzését a szóban forgó szervezet tevékenysége felett, még kevésbé pedig azt, hogy a kormány ez utóbbit kormányzati hatáskörrel ruházta fel. Bizonyos esetekben azonban, amikor a bizonyítékokból több, kifejezetten a kormányzati ellenőrzésre utaló jel olvasható ki, és rendelkezésre állnak arra utaló bizonyítékok is, hogy ezt az ellenőrzést érdemi módon gyakorolják, akkor e bizonyítékok arra engedhetnek következtetni, hogy az érintett szervezet kormányzati hatáskört gyakorol.” A jelenlegi ügy kapcsán levont következtetés, miszerint az állami tulajdonú bankokra kormányzati feladatok gyakorolását ruházták át, a kormányzati ellenőrzésre kifejezetten utaló jeleken, illetve az érdemi ellenőrzésről tanúskodó következő bizonyítékokon alapul.

                     (177)

                     A Bizottság adatokat gyűjtött az állami tulajdonrészekről, valamint az állami tulajdonú bankok feletti kormányzati ellenőrzésre utaló kifejezett jelekről. A Bizottság ezen túlmenően azt is elemezte, hogy a kormányzat érdemi módon gyakorolta-e az ellenőrzést. E célból a Bizottságnak részben a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia, mivel a kínai kormány és az állami tulajdonú bankok megtagadták, hogy a kedvezményes hitelnyújtáshoz vezető döntéshozatali eljárásra vonatkozóan bizonyítékot szolgáltassanak.

                     (178)

                     A Bizottság ahhoz, hogy elvégezze a szóban forgó elemzést, első lépésként annak a három állami tulajdonú banknak az adatait vizsgálta meg, amelyek kitöltötték az egyedi kérdőívet és hajlandóak voltak találkozni a Bizottság képviselőivel.

               3.5.1.1.   Együttműködő állami tulajdonú bankok

                     (179)

                     a következő négy állami tulajdonú bank nyújtott be kitöltött kérdőívet: EXIM, ABC, ICBC és BOC. A (150) preambulumbekezdésben már említettek szerint az EXIM nem nyújtotta be teljes alapszabályát, arra hivatkozva, hogy ez bizalmas információ. A Bizottság továbbá nem tudta ellenőrizni a benyújtott adatokat, mivel a szóban forgó bankok csak abba egyeztek bele, hogy a Bizottság képviselőivel a kínai kormányépületek egyikében találkoznak, a bankok telephelyein a helyi ellenőrzéseket nem engedélyezték.

               A kínai kormány tulajdoni részesedése és a kifejezetten kormányzati ellenőrzésre utaló jelek

                     (180)

                     A kérdőívre adott válaszokban szereplő, valamint a kínai kormánynál tett ellenőrző látogatás során beszerzett információk alapján a Bizottság megállapította, hogy a kínai kormány e pénzügyi intézmények mindegyikében 50 %-ot meghaladó közvetlen vagy közvetett tulajdonosi részesedéssel rendelkezik.

                     (181)

                     A négy együttműködő állami tulajdonú bank kormányzati ellenőrzésére kifejezetten utaló jelek kapcsán a Bizottság e bankokat kivétel nélkül „főbb állami tulajdonú pénzügyi intézménynek”minősítette. A„Főbb állami tulajdonú pénzügyi intézmények felügyelőbizottságáról szóló ideiglenes rendeletek”című értesítésben foglaltak szerint:„Az e rendeletekben szereplő főbb állami tulajdonú pénzügyi intézmények olyan állami tulajdonban lévő fejlesztési bankok, kereskedelmi bankok, pénzügyieszköz-kezelők, értékpapírcégek, biztosítók stb. (a továbbiakban: állami tulajdonú pénzügyi intézmények), amelyek felügyelőbizottságát az Államtanács jelöli ki”.

                     (182)

                     A főbb állami tulajdonú pénzügyi intézmények esetében a felügyelőbizottságot a „Főbb állami tulajdonú pénzügyi intézmények felügyelőbizottságáról szóló ideiglenes rendeletek” alapján nevezik ki. A Bizottság az ideiglenes rendeletek 3. és 5. cikke alapján megállapította, hogy a felügyelőbizottság tagjait az Államtanács jelöli ki, amelynek e tagok beszámolási kötelezettséggel tartoznak, ez alapján pedig megállapítható, hogy az állam intézményes ellenőrzést gyakorol az együttműködő, állami tulajdonú bankok üzleti tevékenysége felett. Ezen az általános érvényű jelnek tekinthető tényezőn túlmenően a Bizottság a következő megállapításokra jutott a három állami tulajdonú bank kapcsán:

               EXIM

                     (183)

                     Az EXIM létrehozását és működését az „Export-Import Bank of China létrehozásáról szóló” államtanácsi közlemény, valamint az EXIM alapszabálya szabályozza. Alapszabálya (18) szerint az EXIM vezetőségét közvetlenül az állam nevezi ki. A felügyelőbizottságot az Államtanács nevezi ki a „Főbb állami tulajdonú pénzügyi intézmények felügyelőbizottságáról szóló ideiglenes rendeletek” című rendelettel (282. sz. államtanácsi rendelet), valamint más törvényekkel és rendeletekkel összhangban, és az Államtanácsnak tartozik beszámolással.

                     (184)

                     Az alapszabály azt is megemlíti, hogy az EXIM pártbizottsága vezető és politikai kulcsszerepet játszik annak biztosításában, hogy az EXIM végrehajtsa a párt és az állam szakpolitikáját és főbb intézkedéseit. A pártvezetés a vállalatirányítás valamennyi aspektusában szerepet vállal.

                     (185)

                     Az alapszabály továbbá kimondja, hogy az EXIM elkötelezett a külkereskedelem és a gazdasági együttműködés fejlesztése, a határokon átnyúló beruházások, az „egy övezet, egy út” kezdeményezés, valamint a nemzetközi gyártókapacitási és berendezésgyártók közötti együttműködés támogatása iránt. Üzleti tevékenységei közé tartoznak – az állam által jóváhagyott és az állam külkereskedelmi és „külföld felé nyitási” politikájával összhangban álló – rövid távú, középtávú és hosszú lejáratú hitelek, mint például exporthitelek, importhitelek, külföldi megbízásos mérnöki szolgáltatásokra nyújtott hitelek, tengerentúli beruházási hitelek, a kínai kormány külföldi segélyként nyújtott hitelei és exportvásárlói hitelei.

               ABC

                     (186)

                     Az ABC alapszabályának 137. cikkében foglaltak szerint az igazgatótanács valamennyi igazgatóját a – 79,62 %-os tulajdonosi részesedéssel rendelkező fő részvényes – kínai kormánynak áll jogában kinevezni. Ugyanez vonatkozik – miként azt az alapszabály 204. cikke megállapítja – a felügyelőbizottságra is.

                     (187)

                     Az ABC alapszabálya értelmében emellett az igazgatótanács határozza meg a bank stratégiáját, dönt a bank költségvetéséről, a befektetésekről, nevezi ki a bank elnökét és az igazgatótanács titkárát, valamint határozza meg és kíséri figyelemmel a bank kockázatkezelési rendszerét. E felsorolás – amely még csak nem is tartalmazza az összes feladatkört – szemlélteti, hogy az állam intézményes ellenőrzést gyakorol az ABC napi üzletmenete felett.

                     (188)

                     A Bizottság azt is megállapította, hogy több állami tulajdonban lévő pénzügyi intézmény, köztük az ABC, az ICBC és a BOC, 2017-ben módosította az alapszabályát annak érdekében, hogy a bankok legmagasabb döntéshozatali szintjén erősítsék a Kínai Kommunista Párt (a továbbiakban: KKP) szerepét.

                     (189)

                     Ez az új alapszabály előírja, hogy:

                                 —

                                 az igazgatótanács elnöke és a pártbizottság titkára ugyanaz a személy,

                                 —

                                 a KKP szerepe, hogy biztosítsa és felügyelje a KKP és az állam politikáinak és iránymutatásainak a bank általi végrehajtását, valamint vezető és „kapuőri” szerepet tölt be a személyzet kinevezésében (beleértve a felső vezetést is), valamint

                                 —

                                 az igazgatótanács köteles meghallgatni a pártbizottság véleményét minden fontos döntésre vonatkozóan.

               BOC

                     (190)

                     Az alapszabály 125. cikkében foglaltak szerint a bank igazgatótanácsában helyet foglaló ügyvezető és nem ügyvezető igazgatókat a kínai kormánynak mint fő – 64,63 %-os tulajdonosi részesedéssel rendelkező – részvényesnek áll jogában kinevezni.

                     (191)

                     Emellett a BOC alapszabálya értelmében az igazgatótanács dönt – többek között – a pénzügyi intézmény stratégiai elveiről, üzleti terveiről és főbb befektetési terveiről, illetve nevezi ki, hívja vissza a vezető tisztségviselőket, például az igazgatótanács elnökét és titkárát, az alelnököt, valamint a többi felső vezetőt. Az igazgatótanács dönt továbbá a közgyűlési határozatok végrehajtásáról és hagyja jóvá a vállalatirányítási szabályzatokat. E felsorolás – amely még csak nem is tartalmazza az összes feladatkört – jól szemlélteti, hogy az állam intézményes ellenőrzést gyakorol a BOC napi üzletmenete felett.

                     (192)

                     Ezenfelül a KKP szerepére vonatkozóan a (189) preambulumbekezdésben említett új kikötések a BOC-ra is vonatkoznak.

                                 —

                                 A kormányzatnak az említett intézmények tevékenysége felett gyakorolt érdemi ellenőrzését alátámasztó bizonyítékok

               ICBC

                     (193)

                     Az alapszabály 115. cikkében foglaltak szerint a bank igazgatótanácsát alkotó ügyvezető és nem ügyvezető igazgatókat a kínai kormánynak mint 69,31 %-os tulajdonosi részesedéssel rendelkező fő részvényesnek áll jogában kinevezni.

                     (194)

                     Emellett az ICBC alapszabálya értelmében az igazgatótanács dönt – többek között – a bank üzleti terveiről, befektetési javaslatairól és fejlesztési stratégiáiról, illetve nevezi ki, hívja vissza a vezető tisztségviselőket, például az igazgatótanács elnökét és titkárát, az alelnököt, valamint a többi felső vezetőt. Az igazgatótanács dönt továbbá a közgyűlési határozatok végrehajtásáról és alakítja ki az alapvető gazdálkodási rendszereket. E felsorolás – amely még csak nem is tartalmazza az összes feladatkört – jól szemlélteti, hogy az állam intézményes ellenőrzést gyakorol az ICBC napi üzletmenete felett.

                     (195)

                     A Bizottság további információkat gyűjtött annak megállapításához, hogy a kínai kormány azokban az esetekben, amikor az együttműködő négy állami tulajdonú bank hitelt nyújtott az elekromoskerékpár-ágazatnak, érdemi ellenőrzést gyakorolt-e a szóban forgó bankok hitelezési politikája, illetve kockázatértékelési tevékenységei felett. E tekintetben a következő szabályozási dokumentumokat vette figyelembe:

                                 —

                                 a kereskedelmi bankokról szóló kínai törvény (a továbbiakban: banktörvény) 34. cikke,

                                 —

                                 az Általános hitelezési szabályzat 15. cikke (amelynek végrehajtása a Kínai Központi Bank feladata),

                                 —

                                 az Államtanács 40. sz. határozata az ipari szerkezetátalakítás támogatásáról szóló ideiglenes rendelkezések közzétételéről és végrehajtásáról (a továbbiakban: 40. sz. határozat),

                                 —

                                 a Kínai Bankfelügyeleti Bizottság (a továbbiakban: CBRC) végrehajtási intézkedései a kínai finanszírozású kereskedelmi bankok közigazgatási engedélyezésének egyes kérdéseiről (a CBRC 2017. évi 1. sz. rendelete),

                                 —

                                 a CBRC végrehajtási intézkedései a külföldi finanszírozású kereskedelmi bankok közigazgatási engedélyezésének egyes kérdéseiről (a CBRC 2015. évi 4. sz. rendelete),

                                 —

                                 a CBRC közigazgatási intézkedései bankszektorban tevékenykedő pénzügyi intézmények igazgatóinak és vezető tisztségviselőinek képzettségéről (a CBRC 2013. évi 3. sz. rendelete).

                     (196)

                     A felsorolt szabályozási dokumentumok áttekintése alapján a Bizottság megállapította, hogy az alábbiakban ismertetett okoknál fogva a kínai pénzügyi intézmények olyan általános jogi környezetben működnek, amelyben kötelesek pénzügyi döntéseiket a kínai kormány iparpolitikai céljaihoz igazodva meghozni.

                     (197)

                     Az EXIM-et a Kínai Export-Import Bank létrehozásáról szóló közlemény, valamint az alapszabálya ruházza fel közpolitikai mandátummal.

                     (198)

                     Általánosságban a Kínában működő összes pénzügyi intézményre alkalmazandó banktörvény 34. cikke úgy rendelkezik, hogy „a kereskedelmi bankok hitelnyújtási tevékenységüket a nemzetgazdasági és társadalmi fejlődés szükségleteinek megfelelően, továbbá az állami iparpolitika iránymutatása szerint végzik”. Bár a banktörvény 4. cikke kimondja, hogy „[a] kereskedelmi bankok üzleti tevékenységeit a jogszabályok értelmében egyetlen szervezeti egység vagy magánszemély sem befolyásolhatja. A kereskedelmi bankokat teljes jogi személyi minőségükben független polgári jogi felelősség terheli”. A vizsgálat rámutatott, hogy a banktörvény 4. cikkét a banktörvény 34. cikkére is figyelemmel alkalmazzák, azaz ha az állam szakpolitikai irányelveket határoz meg, azokat a bankok végrehajtják és az állam utasításait követik.

                     (199)

                     Ezenfelül az Általános hitelezési szabályzat 15. cikke úgy rendelkezik, hogy: „Az illetékes szervezeti egységek az állami politikával összhangban támogathatják a hitelkamatokat bizonyos iparágak növekedésének és egyes területek gazdasági fejlesztésének előmozdítása érdekében”.

                     (200)

                     A nyilvánosan hozzáférhető információk megerősítették továbbá, hogy a fenti rendelkezéseket a gyakorlatban is alkalmazzák. Például az ICBC 2016. évi éves jelentése többek között leszögezi, hogy „A Bank aktívan végrehajtotta a nemzeti politikákat, továbbá támogatta a kínálati oldal strukturális reformját, […] A Bank továbbra is támogatta a kormány kulcsfontosságú programjait és jelentős építési projektjeit, és proaktívan igazodott a»négy régió«(nyugati régió, északkeleti régió, keleti régió és központi régió) és a»három támogató övezet« (»egy övezet, egy út«kezdeményezés, a Peking-Tianjin-Hebei régió összehangolt fejlesztése és a Jangce-folyó gazdasági övezet fejlesztése) nemzeti fejlesztési stratégiájához”. (19)

                     (201)

                     A Bizottság azt is megállapította, hogy a Kínai Bankfelügyeleti Bizottság (CBRC) széles körű jóváhagyási hatáskörrel rendelkezik a Kínai Népköztársaságban letelepedett valamennyi pénzügyi intézmény (beleértve a magántulajdonban és a külföldi tulajdonban lévő pénzügyi intézményeket is) igazgatásának valamennyi szempontja felett, úgymint: (20)

                                 —

                                 a pénzügyi intézmények valamennyi vezetője kinevezésének jóváhagyása mind a központ, mind pedig a helyi fióktelepek szintjén. A CBRC jóváhagyása szükséges minden szinten a vezető tisztségviselők felvételéhez, kezdve a legmagasabb rangú pozícióktól egészen a fiókvezetőkig, sőt, a tengerentúli fiókokban foglalkoztatott, valamint a támogató funkciókért felelős vezetőkéhez (például az informatikai vezetőkéhez) is,

                                 —

                                 a közigazgatási jóváhagyások rendkívül terjedelmes listája, beleértve a fióktelepek nyitásához, új üzletágak elindításához, új termékek értékesítéséhez, a bank alapszabályának módosításához, a részvények több mint 5 %-ának értékesítéséhez, a tőkeemeléshez, a székhelymódosításhoz, a szervezeti forma módosításához stb. szükséges jóváhagyásokat,

                                 —

                                 a banktörvény jogilag kötelező. Az ötéves tervek és a 40. sz. határozat kötelező jellegét a 3.1. szakasz megállapította. A CBRC szabályozási dokumentumainak kötelező jellege annak a bankfelügyeleti hatósági jogköréből fakad. A többi dokumentum kötelező jellegét a bennük foglalt, felügyeletre és értékelésre vonatkozó rendelkezések bizonyítják.

                     (202)

                     Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai kormány olyan normatív keretrendszert teremtett, amelyet a kínai kormány által kinevezett, illetve felelősségre vonható menedzserek és felügyelők kötelesek voltak tiszteletben tartani. A kínai kormány következésképpen minden olyan esetben, amikor az együttműködő állami tulajdonú bankok hiteleket nyújtottak az elektromoskerékpár-ágazatnak, a normatív keretrendszerre támaszkodott annak érdekében, hogy a bankok tevékenységei felett érdemi ellenőrzést gyakoroljon.

                     (203)

                     Az érdemi ellenőrzés gyakorlását a Bizottság ezen túlmenően az egyes hitelek kapcsán is igyekezett konkrét bizonyítékokkal alátámasztani. A vizsgálat során az együttműködő állami tulajdonú bankok fenntartották azon álláspontjukat, hogy a kérdéses hitelek nyújtásakor megfelelő kockázatértékelési irányelvek és modellek alapján jártak el.

                     (204)

                     A mintában szereplő exportáló gyártókra vonatkozóan azonban nem szolgáltak konkrét példával. Mint ahogy az a (144)–(155) preambulumbekezdésben is említésre került, a négy együttműködő állami tulajdonban lévő bank szabályozási és szerződéses okokból megtagadta a mintában szereplő exportáló gyártókkal kapcsolatos információk nyújtását, ideértve azok konkrét hitelkockázat-értékeléseit is, annak ellenére, hogy a Bizottság átadta a mintában szereplő exportáló gyártók írásbeli hozzájárulását, amelyben lemondtak a titoktartáshoz való jogukról.

                     (205)

                     A bankok hitelképességi vizsgálataira vonatkozó konkrét bizonyítékok hiányában a Bizottság a (195)–(202) preambulumbekezdésben bemutatott általános jogi környezetet vizsgálta, azzal együtt, hogy az együttműködő négy állami tulajdonú banknak a mintában szereplő exportáló gyártók részére nyújtott hitelek tekintetében alkalmazott megközelítését is megvizsgálta. E megközelítés láthatólag nem áll összhangban a kínai kormánynál tett ellenőrző látogatás során hivatalosan képviselt álláspontjukkal, mivel a gyakorlatban semmiféle bizonyítékkal nem támasztották alá, hogy részletes, piaci alapú kockázatértékelés alapján járnak el.

                     (206)

                     Az ellenőrző látogatások alkalmával fény derült arra, hogy egyetlen, a vizsgálati időszakban bankhitellel nem rendelkező exportáló gyártót leszámítva az exportáló gyártók mintában szereplő fennmaradó négy csoportjának a Kínai Központi Bank referencia-kamatlábaihoz vagy bankközi referencia-kamatlábaihoz közeli kamatlábak mellett folyósítottak hitelt, függetlenül az egyes vállalatok pénzügyi és hitelkockázati helyzetétől. A hiteleket – a mintában szereplő négy exportáló gyártó kockázati profiljának megfelelő kamatlábakat alapul véve – tehát a piacinál alacsonyabb kamatlábak mellett nyújtották. Emellett az egyik mintában szereplő exportáló gyártónak régi hitelei visszafizetésének napján a lejáró hitelekéhez hasonló feltételekkel folyósítottak új hiteleket. Ez a megállapodás tehát ténylegesen egy rulírozó hitelrendszert takar. Ezenkívül a mintában szereplő öt exportáló gyártó közül három – a vállalat pénzügyi és hitelkockázati helyzetétől függetlenül – 0,05 %-os átalánydíjért vehetett igénybe bankelfogadványokat.

                     (207)

                     A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a kínai kormány érdemi ellenőrzést gyakorolt az együttműködő állami tulajdonú bankok tevékenységei felett a szóban forgó bankoknak az elektromoskerékpár-ágazatot érintő hitelezési politikája és kockázatértékelése tekintetében.

               Az együttműködő pénzügyi intézményekre vonatkozó következtetés

                     (208)

                     A Bizottság megállapította, hogy a fent ismertetett jogi keretet a négy együttműködő állami tulajdonú pénzügyi intézmény az elektromoskerékpár-ágazat esetében kormányzati feladatok ellátásával hajtja végre, és ily módon az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjával együtt értelmezett 2. cikke b) pontjának értelmében, valamint a WTO idevágó ítélkezési gyakorlatával összhangban közjogi szervként járnak el.

               3.5.1.2.   A nem együttműködő állami tulajdonú bankok

                     (209)

                     Miként azt a 3.3. szakasz megállapította, a mintában szereplő exportáló gyártóknak hitelt nyújtó többi állami tulajdonú bank egyike sem válaszolt az egyedi kérdőívre. Ezért a (141)–(155)(153) preambulumbekezdésben ismertetett következtetésekkel összhangban a Bizottság úgy határozott, hogy a rendelkezésre álló tényeket használja fel annak megállapításához, hogy a szóban forgó állami tulajdonú bankok közjogi szerveknek minősülnek-e.

                     (210)

                     A Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó szubvencióellenes vizsgálatban (21) a Bizottság megállapította, hogy a következő bankok, amelyek a mostani vizsgálatban érintett exportáló gyártók mintában szereplő öt csoportjának hitelt, hitelkeretet vagy bankelfogadványokat biztosítottak, részben vagy egészben az állam vagy állami tulajdonban lévő jogi személyek tulajdonában voltak: China Merchants Bank, Shangai Pudong Development Bank, Bank of Ningbo, Everbright bank, Bank of Communications, China Construction Bank, Bohai Bank és Citic Bank. Ennek ellenkezőjére utaló információk hiányában a Bizottság a mostani vizsgálatban is fenntartja ezt a következtetését.

                     (211)

                     A Bizottság megállapította továbbá – a szóban forgó pénzügyi intézményektől származó, ennek ellenkezőjére utaló információk hiányában –, hogy ugyanazon okok miatt, amelyeket a 3.5.1.1. szakasz ismertetett, egyértelmű jelek utalnak a kínai kormány tulajdonosi szerepvállalására és ellenőrzésére. Kiemelendő, hogy az ellenkezőjére utaló bizonyítékok hiányában az említett nem együttműködő állami tulajdonú bankok esetében a menedzsereket és felügyelőket feltételezhetően – csakúgy, mint az együttműködő állami tulajdonú bankoknál – a kínai kormány nevezi ki, és e tisztségviselők a kínai kormánynak tartoznak beszámolási kötelezettséggel.

                     (212)

                     Az érdemi módon gyakorolt ellenőrzést illetően, és egyéb információk hiányában a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a négy együttműködő pénzügyi intézménnyel kapcsolatos ténymegállapítások a nem együttműködő állami tulajdonú pénzügyi intézményekre nézve is reprezentatívnak tekinthetők. A 3.5.1.1. szakaszban elemzett normatív keretrendszer azonos módon ezekre az intézményekre is érvényes. A rendelkezésre álló tények alapján, illetve az ezeket cáfoló információk hiányában a hitelképességi vizsgálatokra – csakúgy, mint az együttműködő négy állami tulajdonú banknál – e szereplők esetében sincsenek konkrét bizonyítékok.

                     (213)

                     A Bizottság ezen túlmenően azt is megállapította, hogy a mintában szereplő exportáló gyártókkal kötött hitelszerződések többsége hasonló szerződési feltételeket tartalmaz, és hogy a megegyezés szerint felszámított hitelkamatlábak szintén hasonlóak, illetve részben átfedést mutatnak a négy együttműködő állami tulajdonú bank által felszámított kamatlábakkal.

                     (214)

                     A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy tekintettel a hitelfeltételek, illetve a hitelkamatlábak kapcsán megfigyelt hasonlóságokra és az ellenőrzött három pénzügyi intézmény reprezentatív jellegére, a többi állami tulajdonú bank vizsgálatához az együttműködő állami tulajdonú bankok kapcsán tett ténymegállapítások jelentik az alaprendelet 28. cikke szerint rendelkezésre álló tényeket.

                     (215)

                     Ez alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a mintában szereplő valamely exportáló gyártónak hitelt nyújtó összes többi állami tulajdonú bank az alaprendelet 3. cikke, valamint 2. cikkének b) pontja szerinti közjogi szervnek minősül.

               3.5.1.3.   Az állami tulajdonú pénzügyi intézményekre vonatkozó következtetések

                     (216)

                     A fenti megfontolások alapján a Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártói csoportoknak hitelt nyújtó állami tulajdonú kínai pénzügyi intézmények mindegyike az alaprendelet 3. cikke, valamint 2. cikkének b) pontja szerinti közjogi szervnek minősül.

                     (217)

                     Másfelől: még ha az állami tulajdonú pénzügyi intézményeket a Bizottság nem is tekintené közjogi szerveknek, a (218)–(222) preambulumbekezdésben meghatározott okok miatt akkor is megállapítható lenne, hogy a kínai kormány az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja szerinti olyan feladatok ellátásával bízza meg, és olyan feladatok ellátására utasítja azokat, amelyek szokásos esetben a kormányzat feladatai lennének. A 3.5.1. szakasz magyarázata szerint magatartásuk ily módon mindenesetre a kínai kormánynak tulajdonítható.

               3.5.2.   A magántulajdonú és ismeretlen tulajdonviszonyú pénzügyi intézmények megbízása és utasítása

                     (218)

                     A nyilvánosan elérhető információk alapján a Bizottság a következő pénzügyi intézményeket tekintette magántulajdonban lévőnek: Mizuho Bank (és Mizuho Vállalati Bank), Bank of Tokyo Mitsubishi UF és Minsheng Bank. Együttműködés és elegendő mértékű nyilvánosan elérhető információ hiányában a Bizottság nem tudott megbizonyosodni arról, hogy a következő pénzügyi intézmények állami tulajdonban vagy magántulajdonban állnak-e: Zhejiang Jinhua Chengtai Vidéki Kereskedelmi Bank, Zhejiang Yongkang Vidéki Kereskedelmi Bank és Pufa Bankwere. A Bizottság – óvatos megközelítéssel élve – ez utóbbiakat a magántulajdonú pénzügyi intézményekkel azonos módon elemezte, és a továbbiakban „magántulajdonú pénzügyi intézmények” elnevezéssel hivatkozik rájuk. A Bizottság ezt követően elemezte, hogy ezeket a magántulajdonú pénzügyi intézményeket a kínai kormány az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja értelmében megbízta-e azzal vagy utasította-e arra, hogy támogatást nyújtsanak az elektromoskerékpár-ágazatnak.

                     (219)

                     A WTO Fellebbezési Testületének az „Egyesült Államok – A Koreából származó dinamikus véletlen hozzáférésű memóriákra (DRAM-okra) kivetett kiegyenlítő vám vizsgálatáról” szóló jelentése (22) szerint „megbízás” akkor történik, ha a kormányzat magánjogi szervezetre feladatköröket ruház át, „utasítás” pedig akkor, ha a kormányzat magánjogi szervezet felett gyakorolja hatásköreit. A kormányzat mindkét esetben magánjogi szervezetet vesz igénybe arra a célra, hogy közvetetten pénzügyi hozzájárulást nyújtson, és „az esetek többségében feltételezhető, hogy a magánjogi szervezet megbízása vagy utasítása valamilyen fenyegetéssel vagy késztetéssel jár” (23). Ugyanakkor az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja nem teszi lehetővé, hogy a tagok egy termékre kiegyenlítő vámot vessenek ki, „ha a kormányzat mindössze általános szabályozói hatáskörét gyakorolja” (24), illetve ha a kormányzati beavatkozás „pusztán az adott ténybeli körülmények és az adott piac szereplőinek szabad választása folytán jár vagy nem jár bizonyos következményekkel” (25). A megbízás és az utasítás ehelyett inkább „a kormányzat részéről aktívabb szerepvállalást, mintsem puszta ösztönzést” (26) jelent.

                     (220)

                     A (195)–(202) preambulumbekezdésben említett, az elektromoskerékpár-ágazatra irányadó normatív keretrendszer valamennyi kínai pénzügyi intézményre, így a magántulajdonúakra is vonatkozik. Szemléltetésképpen: a banktörvény és a CBRC különféle rendeletei kiterjednek a CBRC irányítása alatt álló összes kínai finanszírozású és külföldi tőkével működő bankra.

                     (221)

                     A vizsgálat során fény derült továbbá arra, hogy a mintában szereplő exportáló gyártókkal kötött hitelszerződések többsége hasonló szerződési feltételeket tartalmaz, és a magántulajdonú pénzügyi intézmények által felszámított kamatlábak a legtöbb esetben hasonlóak és részben átfedést mutatnak az állami tulajdonú pénzügyi intézmények által felszámított kamatlábakkal.

                     (222)

                     A magántulajdonú pénzügyi intézményektől kapott eltérő tájékoztatás hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az elektromoskerékpár-ágazatot illetően az állam a CBRC felügyelete alatt, Kínában működő valamennyi pénzügyi intézményt (ideértve a magántulajdonú pénzügyi intézményeket is) az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontja iv. alpontjának első francia bekezdése értelmében megbízta azzal vagy utasította arra, hogy a kormányzati politikáknak megfelelően az elektromoskerékpár-ágazatnak kedvezményes kamatlábak mellett nyújtson hitelt.

                     (223)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően több érdekelt fél vitatta azt a nézetet, miszerint a kínai magánbankokat a kínai kormány „megbízta” vagy „utasította” volna.

                     (224)

                     Először is, az egyik fél azt állította, hogy – a (198) preambulumbekezdésben említett kínai banktörvény 34. cikke ellenére – a törvény nem kötelezi a bankokat arra, hogy igazodjanak a kínai kormány iparpolitikai célkitűzéseihez. Azt állították, hogy a 34. cikk egy általános, gyakorlati következmény nélküli nyilatkozat, és hogy az állami iparpolitika csupán irányadó és nem meghatározó szerepet játszik. Ugyanez a fél hivatkozott a kínai banktörvény 41. cikkére is, alátámasztandó azt az érvét, miszerint a kínai kormány nem kényszeríthet magánbankokat semmilyen konkrét cselekvési módra. Elutasították továbbá, hogy „a magántulajdonban lévő pénzügyi intézmények által nyújtott hitelkamatlábak a legtöbb esetben hasonlóak voltak, mint az állami tulajdonban lévő pénzügyi intézmények által nyújtott kamatlábak, és részben átfedték azokat”, amint az a (221) preambulumbekezdésben meghatározásra került, ami hitelesen jelzi a megbízás vagy az utasítás tényét. Összefoglalva, a fél azt állította, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok nem elegendőek a megbízás vagy az utasítás igazolására.

                     (225)

                     Másodszor, az adott fél azt állította, hogy a CBRC-nek a (200) preambulumbekezdésben ismertetettek szerinti, a vezetők kinevezése és az igazgatási intézkedések feletti jóváhagyási jogköre nem eredményez kifejezett vagy pozitív – megbízást vagy utasítást tartalmazó – intézkedést.

                     (226)

                     Harmadszor, ugyanez a fél azt állította, hogy pusztán az a tény, hogy a magánjogi felek kereskedelmi szempontból észszerűtlen módon járnak el, nem elegendő a megbízás vagy az utasítás megállapításához.

                     (227)

                     Negyedszer, több érdekelt fél azzal érvelt, hogy a Bizottság nem végezte el az egyes pénzügyi intézmények egyedi értékelését, és hogy bármely megbízás vagy utasítás nem igazolható anélkül, hogy az érintett pénzügyi intézményeknél ellenőrzést végeznének.

                     (228)

                     Végül az egyik fél azt állította, hogy a Bizottság összekeverte a „megbízás” és az „utasítás” fogalmát.

                     (229)

                     Ami az első, második és harmadik állítást illeti, a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a pénzügyi intézmények vagy a kínai kormány nem működött együtt, ily módon nem szolgáltattak olyan bizonyítékot vagy eltérő információt, amely ellentmondott volna a (175)–(222) preambulumbekezdésben levont következtetéseknek. Valójában a kínai banktörvényt a rendelkezésre álló bizonyítékok összességének fényében kell megvizsgálni, ami azt jelzi, hogy ezek a kijelentések többek, mint puszta ösztönzés. Továbbá ami a negyedik állítást illeti, az együttműködés hiánya miatt a pénzügyi intézmények egyikét sem lehetett egyedileg értékelni. Ezen túlmenően a kínai bankok nyilvánosan hozzáférhető információi ellentétesek azzal az állítással, hogy nincs bizonyíték a megbízásra vagy az utasításra, és hogy a kínai kormány nem kényszerítheti a magánbankokat semmilyen cselekvési módra. Valójában ezeket a magánbankokat a kínai kormány arra utasítja, hogy preferenciális hitelezés útján valósítsák meg a bizonyos ösztönzött ágazatok támogatására irányuló közpolitikai célkitűzéseket. Ezenkívül – ellenkező információk hiányában, amint arra a (221) preambulumbekezdés rámutatott – a Bizottság megállapította, hogy a magánbankok hasonló kondíciókat és kamatlábakat alkalmaztak, mint az állami bankok. Ez arra utal, hogy a magánbankok követték a banki törvényben és a CBRC különböző utasításaiban rögzített kormányzati hitelezési politikát. Végül, azt az állítást, miszerint a Bizottság összekeverte a megbízás és az utasítás fogalmát, nem támasztották alá, illetve fejtették ki részletesen. A Bizottság ugyanakkor úgy ítélte meg, hogy a „megbízás” és az „utasítás” szempontok nem zárják ki egymást kölcsönösen, mivel a közvetett pénzügyi hozzájárulás nyújtásához a kormányzat mindkettő esetében magánjogi szervezetet vesz igénybe. Ezért ezeket az állításokat el kellett utasítani.

               3.5.3.   Egyedi jelleg

                     (230)

                     Ahogyan azt a (195)–(202) preambulumbekezdés bemutatta, az elektromoskerékpár-ágazatban működő vállalatokra vonatkozó több szabályozói dokumentum arra utasítja a pénzügyi intézményeket, hogy kedvezményes kamatlábak mellett nyújtsanak hiteleket az elektromoskerékpár-ágazatnak. E dokumentumok alapján bizonyított, hogy a pénzügyi intézmények csak azon néhány iparág/vállalat esetében teszik lehetővé a pénzügyi intézmények számára a kedvezményes hitelnyújtást, amelyek beleilleszkednek a kínai kormány vonatkozó stratégiájába.

                     (231)

                     A Bizottság így arra a következtetésre jutott, hogy a kedvezményes hitelek formájában nyújtott támogatás nem általánosan elérhető, hanem az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedinek minősül. Ezenfelül arra utaló bizonyítékot, hogy a kedvezményes hitelnyújtás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében objektív kritériumokon és feltételeken alapulna, az érdekelt felek egyike sem nyújtott be.

                     (232)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően több érdekelt fél azt állította, hogy a kedvezményes hitelezés nem jellemző az elektromoskerékpár-ágazatra, és nem tekinthető kiegyenlíthetőnek. Azzal érveltek, hogy a Bizottságnak pozitív bizonyítékok alapján kellett volna bizonyítania az egyedi jelleget. E felek egyike azt állította továbbá, hogy a tizenharmadik ötéves terv valójában az elektromos kerékpárokon kívül számos iparágat említ, és nem határoz meg vagy ír elő semmilyen támogatást, hanem csak ösztönzi az ott említett iparágak fejlesztését. Ez a fél azt is állította, hogy nem lehet arra a következtetésre jutni, hogy a bankokat kényszerítenék kedvezményes kamatozású hitelek nyújtására.

                     (233)

                     A Bizottság emlékeztet arra, hogy először is, amint azt a (220) preambulumbekezdés említi, az elektromoskerékpár-ágazatra vonatkozó normatív keret a Kínában található valamennyi pénzügyi intézményre vonatkozik, és többek között előírja, hogy a kereskedelmi bankok a hitelezési tevékenységüket a nemzetgazdasági és a társadalmi fejlődés szükségleteivel összhangban, az állam iparpolitikáinak iránymutatásával folytassák. Másodszor, a (96)–(139) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint nemcsak a tizenharmadik ötéves terv, hanem számos más kormányzati terv rendelkezései sajátos kormánypolitikákat határoznak meg az elektromoskerékpár-ágazat támogatására. Továbbá a kínai kormány és bármely pénzügyi intézmény együttműködése híján ezek voltak az egyetlen olyan rendelkezésre álló információk, amelyek alapján a Bizottság az alaprendelet 28. cikkével összhangban levonhatta a következtetéseit. Ezen túlmenően az érdekelt felek egyike sem nyújtott be bizonyítékot ezeknek az állításoknak az alátámasztására. Végül a Bizottság megjegyezte, hogy a tizenharmadik ötéves tervet – a megfelelő összefüggésben vizsgálva – nem lehet pusztán ösztönzésnek tekinteni, és annak állami támogatásra vonatkozó célkitűzései nem a legtöbb kínai iparágra vonatoznak, hanem bizonyos iparágakra korlátozódnak. Ezért az állításokat a Bizottság elutasította.

               3.5.4.   A gazdasági előny, a támogatási összeg kiszámítása

                     (234)

                     A kiegyenlíthető támogatás összegének kiszámításához a Bizottság felmérte a támogatásban részesülő feleknek a vizsgálati időszakban nyújtott gazdasági előny mértékét. A támogatásban részesülő fél által megszerzett gazdasági előny az alaprendelet 6. cikkének b) pontja szerint a hitelt felvevő vállalat által a kedvezményes hitel tekintetében fizetendő kamatösszeg és a vállalat által a szabadpiacon megszerezhető összehasonlítható kereskedelmi hitel tekintetében fizetendő összeg közötti különbözet.

                     (235)

                     Ebben a tekintetben a Bizottság a kínai elektromoskerékpár-piaccal kapcsolatban több sajátosságra lett figyelmes. A 3.5.1–3.5.3. szakaszban ismertetett megfontolásokból következik, hogy a kínai pénzügyi intézmények által folyósított hitelek jelentős kormányzati beavatkozásról árulkodnak, és nem a működő piacokon általában felszámított kamatokat tükrözik.

                     (236)

                     Az exportáló gyártók mintában szereplő csoportjai különböző általános gazdasági helyzetben vannak. A vizsgálati időszak alatt – például a lejáratot, a megkövetelt biztosítékot és garanciát, valamint más kapcsolódó feltételeket tekintve – mindegyikük más-más típusú hitelt kapott. E két ok miatt mindegyik exportáló gyártóhoz eltérő átlagos kamatláb tartozott annak alapján, hogy milyen hiteleket kapott.

                     (237)

                     E sajátosságok figyelembevétele érdekében a Bizottság minden egyes, a mintában szereplő exportáló gyártói vállalatcsoport pénzügyi helyzetét egyedileg értékelte. E tekintetben a Bizottság a kedvezményes hitelnyújtás kapcsán a Kínai Népköztársaságból származó, melegen hengerelt sík acéltermékekre vonatkozó szubvencióellenes vizsgálatban meghatározott (27), és a következő preambulumbekezdésekben kifejtett számítási módszert követte. Végül a Bizottság egyedileg kiszámította minden egyes, a mintában szereplő exportáló gyártói csoport esetében a kedvezményes hitelezési gyakorlatból származó előnyt, és ezt az előnyt hozzárendelte az érintett termékhez.

               3.5.4.1.   Hitelminősítések

                     (238)

                     A Kínai Népköztársaságból származó, melegen hengerelt sík acéltermékekre vonatkozó szubvencióellenes vizsgálatban (28) a Bizottság már megállapította, hogy egy, a Nemzetközi Valutaalap (a továbbiakban: IMF) által közzétett tanulmány (29) alapján, amely szerint eltérések mutatkoznak a nemzetközi és a kínai hitelminősítések között, a kínai vállalatok tekintetében megítélt belföldi hitelminősítések nem voltak megbízhatóak, amit e vizsgálat mintában szereplő vállalatokkal kapcsolatos ténymegállapításai is igazoltak. Az IMF szerint a helyi hitelminősítő intézetek a kínai kötvények több mint 90 %-át az AA vagy az AAA kategóriába sorolják. Ez nem hasonlítható össze más piacokkal, például az Unió vagy az Egyesült Államok piacával. Például az Egyesült Államok piacán ezeket a legkedvezőbb minősítéseket csak a cégek kevesebb mint 2 %-a tudhatja magáénak. A kínai hitelminősítő intézetek így erőteljesen a minősítési skála legmagasabb szintjének irányába hajlanak. Rendkívül széles minősítési skálákkal rendelkeznek, és hajlamosak a szignifikánsan eltérő nemteljesítési kockázatú kötvényeket egyetlen tág minősítési kategóriába összevonni (30).

                     (239)

                     Ezenkívül a külföldi hitelminősítő intézetek, például a Standard and Poor's és a Moody's, amikor a külföldön kibocsátott kínai kötvényeket minősítik, jellemzően úgy járnak el, hogy a kibocsátó kiindulási hitelminősítését felfelé korrigálják azon becslésük alapján, hogy a kínai kormány mekkora stratégiai jelentőséget tulajdonít az adott vállalatnak, és milyen erősek az esetleges implicit garanciák. (31) Egy másik nemzetközi hitelminősítő intézet, a Fitch pedig például – adott esetben – világosan jelzi, hogy ezek a garanciák kulcsszerepet játszanak a kínai vállalatok hitelminősítésében. (32)

                     (240)

                     A vizsgálat során a Bizottság további információkat talált ezen elemzés kiegészítésére. Egyrészt megállapította, hogy az állam képes befolyást gyakorolni a hitelminősítési piacra, mivel a hitelminősítő intézetek legalább részben állami tulajdonban vannak. Két 2016-ban közzétett tanulmány szerint ugyanis nagyjából 12 hitelminősítő intézet működött a kínai piacon, amelyek többsége állami tulajdonban volt. Az összes minősített vállalati kötvény 60 %-át állami tulajdonú hitelminősítő intézet minősítette Kínában. (33)

                     (241)

                     A kínai kormány megerősítette, hogy a vizsgálati időszak alatt a kínai kötvénypiacon 12 hitelminősítő intézet működött, amelyek közül 10 volt belföldi hitelminősítő intézet. Emellett volt két kínai-külföldi vegyes vállalat formájában működő hitelminősítő intézet is.

                     (242)

                     Másrészt nincs szabad belépés a kínai hitelminősítési piacra. Lényegében zárt piacról van szó, mivel a hitelminősítő intézeteket a Kínai Értékpapír-szabályozó Bizottságnak (a továbbiakban: CSRC) vagy a Kínai Központi Banknak jóvá kell hagynia, mielőtt megkezdhetnék a működésüket. (34) A vizsgálati időszak alatt a külföldi hitelminősítő intézetek számára nem engedték, hogy ilyen minőségben működjenek a kínai belföldi piacon, mivel a hitelminősítési piac a kínai kormány által kiadott, a külföldi tőkével működő vállalatokra vonatkozó útmutató katalógusban a „korlátozott” kategóriában szerepelt, és a külföldi hitelminősítő intézetek számára megtiltották a belföldi kötvények minősítését. A Kínai Központi Bank 2017 közepén bejelentette, hogy bizonyos feltételek mellett engedélyezni fogják a külföldi hitelminősítő intézetek számára, hogy a belföldi kötvénypiac egy részén hitelminősítéseket adjanak ki, ez azonban a vizsgálati időszak alatt még nem volt így. (35) Mindazonáltal időközben a külföldi intézetek közös vállalkozásokat hoztak létre egyes helyi hitelminősítő intézetekkel, és ezek a belföldi kötvénykibocsátásra vonatkozóan kiadnak hitelminősítéseket. Ezek a minősítések azonban a kínai minősítési skálákon alapulnak, így nem hasonlíthatók össze a nemzetközi minősítésekkel, amint azt fentebb kifejtettük.

                     (243)

                     A vizsgálat rámutatott továbbá arra, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók, ha egyáltalán rendelkeztek hitelminősítéssel, akkor azt kizárólag a számukra hitelt folyósító banktól, és nem hitelminősítő intézettől kapták.

                     (244)

                     A (238)–(243) preambulumbekezdésben leírt helyzetre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai hitelminősítések nem szolgáltatnak megbízható becslést a mögöttes eszköz hitelkockázatáról.

               Giant csoport

                     (245)

                     E vizsgálat alkalmazásában a Giant csoport Kínában egy exportáló gyártóból és három, gyártási alapanyagokat biztosító vállalatból állt. Emellett egy, a vállalatcsoporttal kapcsolatban álló vállalat elektromos kerékpárokat gyártott ugyan Kínában, de az érintett terméket nem exportálta az Unió piacára. A Bizottság a vállalatcsoport többi tagját nem vette figyelembe a vizsgálat során, mivel azok nem foglalkoztak elektromos kerékpárok gyártásával és értékesítésével. A csoport székhelye Tajvanon található, és Kínában nincsen olyan holdingvállalat, amely a Kínában működő valamennyi vállalat felett irányítást gyakorolna.

                     (246)

                     A Giant csoport saját pénzügyi beszámolói szerint általában véve nyereségesen működött. A Giant csoport exportáló gyártója a vizsgálati időszak során nyereséges volt, 2014-ben azonban veszteséget kellett elkönyvelnie. A csoport vizsgált két másik vállalata szintén küzdött veszteségekkel a vizsgálati időszak alatt. Más pénzügyi mutatók – például az eszközarányos adósság vagy a kamatfedezeti ráta – nem mutattak jelentős strukturális problémákat e vállalatok adósságtörlesztési képességeit illetően. A Giant csoport RMB-ben, USD-ban, EUR-ban és JPY-ben kibocsátott hiteleket vett fel kínai pénzügyi intézményektől. Emellett három banktól biztosította a számára szükséges forrásokat bankelfogadványok formájában is.

                     (247)

                     A Giant csoport exportáló gyártója által a Bizottságnak bemutatott hitelminősítéseket nem elismert hitelminősítő intézetek, hanem csak állami tulajdonban álló kínai pénzügy intézmények bocsátották ki. Ezek a hitelminősítések a vizsgálati időszak során az AA+ és a BBB+ között helyezkedtek el. A kínai hitelminősítések (238)–(243) preambulumbekezdésben említett általános torzításaira figyelemmel és hitelminősítő intézettől származó minősítés hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ezek a minősítések nem megbízhatók.

                     (248)

                     A 3.5.1. szakaszban említettek szerint a hitelező kínai pénzügyi intézmények nem szolgáltak semmilyen hitelképesség-értékeléssel. Ezért a gazdasági előny mértékének megállapítása érdekében a Bizottságnak értékelnie kellett, hogy a Giant csoport piaci kamatszinten jutott-e hitelekhez.

                     (249)

                     A Giant csoport megbízható és egységes hitelminősítésének hiányában, valamint tekintettel a csoport (246) preambulumbekezdésben ismertetett jövedelmezőségi helyzetére, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a csoport általános pénzügyi helyzete a BB minősítésnek feleltethető meg, azaz annak a legmagasabb minősítésnek, amely már nem számít „befektetésre ajánlott” minősítésnek. A „befektetésre ajánlott” minősítés esetében a hitelminősítő intézet megítélése szerint annak valószínűsége, hogy a vállalat az általa kibocsátott kötvények kapcsán teljesíteni fogja fizetési kötelezettségeit, elegendően nagy ahhoz, hogy a bankok ilyen kötvényeket vásárolhassanak. Ennek megfelelően a Bizottság a vizsgálati időszak során a megfelelő devizában kibocsátott BB minősítésű vállalati kötvények alapján határozta meg a megfelelő referenciaértéket.

                     (250)

                     A Bizottság ezt követően a piaci kamatláb kiszámítása érdekében az ilyen (BB) minősítésű cégek által kibocsátott kötvények esetében várható díjat alkalmazta a Kínai Központi Bank szokásos hitelezési kamatlábára.

                     (251)

                     A felár meghatározása az USA-beli AA minősítésű vállalati kötvények és az USA-beli BB minősítésű vállalati kötvények indexei között a Bloomberg ipari szegmensekre vonatkozó adatai alapján számított relatív különbözet kiszámításával történt. Ezt követően a Bizottság az így kiszámított különbözetet hozzáadta a Kínai Központi Bank által a hitelnyújtás napján a kérdéses kölcsönével azonos futamidőre vonatkozóan közzétett referencia-kamatlábhoz (36). Ezt a számítást a Bizottság a vállalatnak folyósított összes hitel vonatkozásában külön-külön elvégezte.

                     (252)

                     A Kínában devizában denominált hitelekre is igaz a piaci torzulások és az érvényes hitelminősítések hiánya tekintetében tett megállapítás, hiszen ezeket a hiteleket ugyanazok a kínai pénzügyi intézmények nyújtják. Ennek megfelelően és az előzőekben ismertetett módon a Bizottság a vizsgálati időszak során a megfelelő devizában kibocsátott BB minősítésű vállalati kötvények alapján határozta meg a megfelelő referenciaértéket.

                     (253)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően a Giant csoport vitatta a BB minősítés referenciaértékként való használatát a csoport általános pénzügyi helyzete tekintetében. Azt állította, hogy a Bizottság a tájékoztatást megelőzően nem jelezte olyan követelmény létezését, miszerint csak olyan független, hitelminősítésre szakosodott intézetek, mint a Standard & Poor's, a Moody's vagy a Fitch által kibocsátott hitelminősítések minősülnek elfogadható bizonyítéknak, és nem kérte ilyen bizonyíték szolgáltatását. A Giant csoport azt is állította, hogy a kiválasztott referenciaértéknek tükröznie kell a Kínában uralkodó piaci feltételeket, és előadta, hogy Tajvanon vagy Hongkongon alapuló, megfelelőbb referenciaértéket kellene figyelembe venni. Azt is állította, hogy a Bizottság nem fejtette ki kellőképpen, hogy a Giant csoport a pozitív pénzügyi mutatói ellenére miért nem felel meg a „befektetésre ajánlott” hitelminősítés feltételeinek, és megjegyezte, hogy globális, a tajvani tőzsdén jegyzett anyavállalattal rendelkező vállalatcsoportról lévén szó a csoport hitelképességére vonatkozó információk nyilvánosan elérhetőek.

                     (254)

                     Amint az a (238)–(244) preambulumbekezdésben ismertetésre került, a vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a kínai hitelminősítések nem szolgáltatnak megbízható becslést a mögöttes eszköz hitelkockázatáról. A vizsgálat során a vállalat sem szolgáltatott koherens és megbízható hitelminősítéseket. Emlékeztetni kell arra, hogy a pénzügyi intézmények együttműködésének hiánya miatt a Bizottság nem tudta ellenőrizni az általuk alkalmazott hitelminősítési eljárások megbízhatóságát, így az érintett exportáló gyártóval szemben alkalmazott eljárásét sem. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a (245)–(252) preambulumbekezdésben ismertetett módon helyénvaló a BB referenciaértéket alkalmazni. Emiatt a Bizottság elutasította ezt az állítást. E tekintetben emlékeztetni kell arra is, hogy az exportáló gyártóknak küldött kérdőívben valójában szerepelt az a követelmény, hogy adják meg a hitelminősítésüket, és a meghatározott határidőn belül nyújtsanak teljes körű tájékoztatást, továbbá ugyanezt a kérdőív is egyértelműen jelezte. Azonban a Bizottság által már korábban elemzetteken túlmenően a vállalat hitelképességével kapcsolatosan semmilyen egyéb információt nem szolgáltatott. Ezért a Bizottság elutasította azt az állítást, hogy nem kérte ezeknek az információknak a benyújtását.

                     (255)

                     Ami azt az állítást illeti, hogy a Bizottságnak Tajvanon vagy Hongkongon alapuló referenciaértéket kellett volna választania, ez a jelek szerint abból az előfeltevésből indul ki, hogy a Bizottság a kamatlábak esetében az USA alapján választott referenciaértéket. Ez az előfeltevés nem helytálló. Amint azt a (251) preambulumbekezdés részletesen ismerteti, a relatív különbözet – nem pedig maga a kamatláb – meghatározása történt az USA-beli AA minősítésű vállalati kötvények és az USA-beli BB minősítésű vállalati kötvények indexei között a Bloomberg ipari szegmensekre vonatkozó adatai alapján számított különbözet kiszámításával. Továbbá, amint azt a (293) preambulumbekezdés részletesebben is ismerteti, ez a relatív különbözet országsemleges. Emiatt a Bizottság elutasította ezt az állítást.

               Jinhua Vision csoport

                     (256)

                     E vizsgálat alkalmazásában a Jinhua Vision csoport két exportáló gyártóból – amelyek egyike a vizsgálati időszakban beszüntette tevékenységét – és egy, az exportáló gyártóknak gyártási alapanyagokat biztosító vállalatból állt. A Bizottság a vállalatcsoport többi tagját nem vette figyelembe a vizsgálat során, mivel azok nem foglalkoztak elektromos kerékpárok gyártásával és értékesítésével. A csoport székhelye a kínai Jinhuában található.

                     (257)

                     A Jinhua Vision csoport két exportáló gyártója eltérő jövedelmezőségről adott számot. A Jinhua Vision Co., Ltd összességében nyereségesen működött a vizsgálati időszakban, míg a Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd 2017-ben veszteséget szenvedett el, és 2018-ban beszüntette tevékenységét. Emellett más pénzügyi mutatók – például az eszközarányos adósság – nem mutattak jelentős strukturális problémákat e vállalatok adósságtörlesztési képességeit illetően. A Jinhua Vision csoport mindkét exportáló gyártója RMB-ben kibocsátott hiteleket vett fel kínai pénzügyi intézményektől.

                     (258)

                     A Bizottság megállapította, hogy a Jinhua Vision Co., Ltd vállalat a számára hiteleket folyósító mindkét pénzügyi intézménytől (amelyek közül az egyik állami tulajdonban áll) A hitelminősítést kapott. Emellett a Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd BBB+ besorolást kapott a Jinhua Vision Co., Ltd számára hiteleket nyújtó állami tulajdonú pénzügyi intézmények egyikétől, és A minősítést egy másik pénzügyi intézménytől. A kínai hitelminősítések (238)–(243) preambulumbekezdésben említett általános torzításai és a csoport (257) preambulumbekezdésben részletezett jövedelmezőségére figyelemmel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ezek a minősítések nem megbízhatók.

                     (259)

                     Következésképpen a Bizottság úgy ítélte meg, hogy – a (248)–(252) preambulumbekezdésben ismertetett megfontolásokból kiindulva – a csoport általános pénzügyi helyzete indokolja a „befektetésre nem ajánlott” kötvények lehetséges legkedvezőbb minősítését biztosító általános referenciaérték alkalmazását. Ennek megfelelően a Bizottság a vizsgálati időszak során a megfelelő devizában kibocsátott BB minősítésű vállalati kötvények alapján határozta meg a megfelelő referenciaértéket.

                     (260)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően a Jinhua Vision csoport, valamint a CCCME, is, vitatta (az utóbbi általánosságban) a vállalat általános pénzügyi helyzete esetében a BB minősítés referenciaértékként való alkalmazását. Azt állították, hogy észszerűtlen a BB minősítésű vállalati kötvények alkalmazása a megfelelő referenciaérték meghatározásához anélkül, hogy kellően tekintetbe vennék a vállalat pénzügyi helyzetét.

                     (261)

                     Az érintett exportáló gyártó nem szolgáltatott olyan további bizonyítékot, amely alátámasztott volna ettől eltérő hitelminősítést. Ezért ezt az érvet a (254) és a (255) preambulumbekezdésben foglaltakkal azonos okok miatt a Bizottság elutasította.

               Yadea csoport

                     (262)

                     E vizsgálat alkalmazásában a Yadea csoport Kínában két gyártóból (a Yadea Group Co., Ltd és a Tianjin Yadea Co., Ltd), egy exportáló kereskedőből (a Wuxi Yadea Export-Import Co., Ltd) és az egyik gyártónak gyártási alapanyagokat biztosító két vállalatból (a Jiangsu Yadea Technology Development Co., Ltd és a Wuxi Xingwei Vehicle Fittings Co., Ltd) állt. A Bizottság a vállalatcsoport többi tagját nem vette figyelembe a vizsgálat során, mivel azok nem foglalkoztak elektromos kerékpárok gyártásával és értékesítésével. A csoport székhelye a kínai Wuxiban található.

                     (263)

                     A Yadea csoport két gyártó vállalata saját pénzügyi beszámolói szerint általában véve nyereségesen működött. Az üzemi nyereséget tekintve azonban a Yadea Group Co., Ltd jövedelmezősége 2017-ben negatívan alakult. 2017-ben csupán hosszú távú tőkebefektetéseiből származó jövedelme biztosította általános nyereségességét.

                     (264)

                     A Bizottság felkérése ellenére a Yadea csoport hitelminősítésére vonatkozólag nem szolgáltatott információt.

                     (265)

                     Bár a Yadea csoport érintett terméket gyártó egyik vállalata sem rendelkezett hitellel a vizsgálati időszakban, a csoport a szükséges forrásokat négy magán- és állami tulajdonú bank által kibocsátott bankelfogadványok révén biztosította.

                     (266)

                     A kínai hitelminősítések (238)–(243) preambulumbekezdésben említett általános torzításai és a csoport (263) preambulumbekezdésben részletezett jövedelmezőségére figyelemmel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy – a (248)–(252) preambulumbekezdésben ismertetett megfontolásokból kiindulva – a csoport általános pénzügyi helyzete indokolja a „befektetésre nem ajánlott” kötvények lehetséges legkedvezőbb minősítését biztosító általános referenciaérték alkalmazását. Ennek megfelelően a Bizottság a vizsgálati időszak során a megfelelő devizában kibocsátott BB minősítésű vállalati kötvények alapján határozta meg a megfelelő referenciaértéket.

               Rununion csoport:

                     (267)

                     E vizsgálat alkalmazásában a Rununion csoport egy exportáló gyártóból, a Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd vállalatból és az exportáló gyártó számára földterületet bérbeadó Suzhou Kaihua Electric Appliance Plastic Factory vállalatból állt. A Bizottság a vállalatcsoport többi tagját nem vette figyelembe a vizsgálat során, mivel azok nem foglalkoztak elektromos kerékpárok gyártásával és értékesítésével. A csoport valamennyi vállalatának Kínában található a székhelye.

                     (268)

                     Bár az exportáló gyártó pénzügyileg stabilnak tűnt, hiszen mind 2016-ban, mind 2017-ben nyereségesen működött, a vele kapcsolatban álló vállalat helyzete másként alakult, ugyanis 2016-ban veszteséget termelt. Ez utóbbi vállalat halmozott vesztesége több mint a hússzorosát tette ki befizetett tőkéjének.

                     (269)

                     A vizsgálati időszak folyamán az exportáló gyártó a szükséges forrásokat két állami tulajdonban álló bank által kibocsátott bankelfogadványok útján biztosította. Ezek a bankelfogadványok adták mérlegfőösszegének több mint 25 %-át. A vele kapcsolatban álló és a földterületet számára bérbe adó Suzhou Kaihua Electric Appliance Plastic Factory a saját tevékenységéhez szükséges forrásokat egy vele kapcsolatban álló vállalat által nyújtott hitel révén biztosította.

                     (270)

                     Emellett más pénzügyi mutatók – például az eszközarányos adósság vagy a kamatfedezeti ráta – nem mutattak jelentős strukturális problémákat e vállalatok adósságtörlesztési képességeit illetően.

                     (271)

                     A Bizottság megállapította, hogy a Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd vállalat BBB+ besorolást kapott az egyik állami tulajdonú kínai pénzügyi intézménytől, míg a Suzhou Kaihua Electric Appliance Plastic Factory nem szolgáltatott hitelminősítésre vonatkozó adatokat. A kínai hitelminősítések (238)–(243) preambulumbekezdésben említett általános torzításai és a csoport (268)–(270) preambulumbekezdésben részletezett jövedelmezőségére figyelemmel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez a minősítés nem megbízható.

                     (272)

                     Következésképpen a Bizottság úgy ítélte meg, hogy – a (236)–(240) preambulumbekezdésben ismertetett megfontolásokból kiindulva – a csoport általános pénzügyi helyzete indokolja a „befektetésre nem ajánlott” kötvények lehetséges legkedvezőbb minősítését biztosító általános referenciaérték alkalmazását. Ennek megfelelően a Bizottság a vizsgálati időszak során a megfelelő devizában kibocsátott BB minősítésű vállalati kötvények alapján határozta meg a megfelelő referenciaértéket.

                     (273)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően a Rununion csoport vitatta a BB minősítés referenciaértékként való használatát a vállalat pénzügyi helyzete esetében. Azt állította, hogy észszerűtlen a BB minősítésű vállalati kötvények használata a megfelelő referenciaérték meghatározására anélkül, hogy kellően tekintetbe vennék a vállalat pénzügyi helyzetét.

                     (274)

                     Az érintett exportáló gyártó nem szolgáltatott olyan további bizonyítékot, amely alátámasztott volna ettől eltérő hitelminősítést. Ezért ezt az érvet a (254) és a (255) preambulumbekezdésben foglaltakkal azonos okok miatt a Bizottság elutasította.

               Bodo csoport:

                     (275)

                     E vizsgálat alkalmazásában a Bodo csoport egy exportáló gyártóból, a Bodo Vehicle Group Co., Ltd vállalatból (a továbbiakban: Bodo) és egy, számos hitel tekintetében garanciavállalóként fellépő vállalatból (a Tianjin Xinbao Vehicle Industry Co., Ltd, a továbbiakban: Xinbao) állt. A Bizottság a vállalatcsoport többi tagját nem vette figyelembe a vizsgálat során, mivel azok nem foglalkoztak elektromos kerékpárok gyártásával és értékesítésével. A csoport valamennyi vállalatának Kínában található a székhelye.

                     (276)

                     Bár mindkét vállalat pénzügyileg életképesnek tűnt a vizsgálati időszakban, a Xinbao 2017-ben veszteséges évet zárt.

                     (277)

                     A vizsgálati időszak alatt az exportáló gyártó a szükséges forrásokat egy magánkézben lévő kínai pénzügyi intézménnyel kötött pénzügyi lízingszerződésen keresztül, valamint két állami tulajdonú bank által kibocsátott hitelek és bankelfogadványok révén biztosította.

                     (278)

                     A Bodo által egy állami tulajdonú kínai banktól felvett hitelekre egy, a Bodónál alacsonyabb hitelminősítéssel rendelkező vállalat vállalt garanciát, a hitel fedezetéül szolgáló biztosítékot pedig egy másik vele kapcsolatban álló vállalat nyújtotta, ami megkérdőjelezi a garancia megbízhatóságát.

                     (279)

                     A Bodo AA hitelminősítést kapott egy állami tulajdonú kínai pénzügyi intézménytől, míg a Xinbao hitelminősítése a vizsgálati időszakban A-ról BBB+-ra esett vissza. A kínai hitelminősítések (238)–(243) preambulumbekezdésben említett általános torzításai és a csoport (276)–(278) preambulumbekezdésben részletezett jövedelmezőségére figyelemmel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez a minősítés nem megbízható.

                     (280)

                     A kínai hitelminősítések (238)–(243) preambulumbekezdésben említett általános torzításai és a csoport (276)–(278) preambulumbekezdésben részletezett jövedelmezőségére figyelemmel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy – a (217)–(221) preambulumbekezdésben ismertetett megfontolásokból kiindulva – a csoport általános pénzügyi helyzete indokolja a „befektetésre nem ajánlott” kötvények lehetséges legkedvezőbb minősítését biztosító általános referenciaérték alkalmazását. Ennek megfelelően a Bizottság a vizsgálati időszak során a megfelelő devizában kibocsátott BB minősítésű vállalati kötvények alapján határozta meg a megfelelő referenciaértéket.

                     (281)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően a Bodo csoport vitatta a BB minősítés referenciaértékként való használatát a vállalat pénzügyi helyzete esetében. Azt állította, hogy észszerűtlen a BB minősítésű vállalati kötvények használata a megfelelő referenciaérték meghatározására anélkül, hogy kellően tekintetbe vennék a vállalat pénzügyi helyzetét.

                     (282)

                     Az érintett exportáló gyártó nem szolgáltatott olyan további bizonyítékot, amely alátámasztott volna ettől eltérő hitelminősítést. Ezért ezt az érvet a (254) és a (255) preambulumbekezdésben foglaltakkal azonos okok miatt a Bizottság elutasította.

               3.5.4.2.   Hitelek

                     (283)

                     Amint azt a (234) preambulumbekezdés említi, a támogatásban részesülő feleknek nyújtott gazdasági előny az alaprendelet 6. cikkének b) pontja szerint a hitelt felvevő vállalat által a kedvezményes hitel esetében és a vállalat által a piacon megszerezhető összehasonlítható kereskedelmi hitel esetében visszafizetendő összeg közötti eltérés.

                     (284)

                     Az RMB-ben felvett hitelek és pénzügyi lízingek tekintetében az összehasonlítható kereskedelmi hitel külső viszonyítási alapjaként a Kínai Központi Bank által meghatározott vonatkozó kamatláb szolgált, amelyet kiigazítottak a (BB minősítést tükröző) megfelelő felárral. A felár meghatározása az USA-beli A minősítésű és BB minősítésű vállalatok által kibocsátott kötvények közötti – a Bloomberg ipari szegmensekre vonatkozó adatai alapján számított – átlagos relatív különbözet alapján történt. Az egyes futamidőkre (3 hónap, 6 hónap, 1 év stb.) vonatkozólag egyedi különbözetet állapítottak meg, amelyet hozzáadtak a viszonyítási alapként szolgáló kamatlábhoz. Ezt a számítást a Bizottság az érintett exportáló gyártóknak folyósított összes hitel vonatkozásában külön-külön elvégezte.

                     (285)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően két érdekelt fél azt állította, hogy a mintában szereplő vállalat számára pénzügyi lízinget nyújtó kínai pénzügyi intézmény magántulajdonban van, és nem tekinthető az alaprendelet 2. cikkének b) pontja értelmében vett kormányzati szervnek. Azt is állította, hogy a pénzügyi lízing nem hitel, mivel nem foglalja magában a hitelfelvételt és a kamatokkal együtt történő visszafizetést, mivel csak egyetlen lízingbe adási cselekményből áll. Továbbá azt állította, hogy az egyenértékű havi törlesztő részlet és a gazdasági előny kiszámítása nem volt kielégítő.

                     (286)

                     E tekintetben hivatkozunk a (218)–(229) preambulumbekezdésre, amelyekben megállapítást nyert, hogy az állam a CBRC felügyelete alatt, Kínában működő valamennyi pénzügyi intézményt (ideértve a magántulajdonú pénzügyi intézményeket is) az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontja iv. alpontjának első francia bekezdése értelmében megbízta azzal vagy utasította arra, hogy a kormányzati politikáknak megfelelően az elektromoskerékpár-ágazatnak kedvezményes kamatlábak mellett nyújtson hitelt.

                     (287)

                     Ami az ilyen típusú pénzügyi tranzakció minősítését illeti, meg kell jegyezni, hogy az érintett mintavételezett vállalat az ilyen ügylet költségeinek egy részét kamatráfordításként könyvelte el, és az ilyen pénzügyi tranzakciót a Kínai Központi Bank hitelinformációs központja (a továbbiakban: CRCP) is elismerte hitelként.

                     (288)

                     Ami az érdekelt felek tájékoztatását illeti, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy részletes magyarázattal szolgált az egyenértékes havi törlesztőrészlet kiszámításához alkalmazott módszertan kapcsán, valamint megadta a kapott gazdasági előny kiszámításához használt összes képletet is.

                     (289)

                     Az USD-ban felvett hitelek tekintetében az összehasonlítható kereskedelmi hitel külső viszonyítási alapjaként a Bizottság az adott hónapra érvényes USD-ban denominált, 3 havi vagy 6 havi LIBOR-kamatlábat használta, kiigazítva a (BB minősítést tükröző) megfelelő felárral. A felár meghatározása az USA-beli A minősítésű és BB minősítésű vállalatok által kibocsátott kötvények közötti – a Bloomberg ipari szegmensekre vonatkozó adatai alapján számított – átlagos relatív különbözet alapján történt. Az egyes futamidőkre (3 hónap, 6 hónap, 1 év stb.) vonatkozólag egyedi különbözetet állapítottak meg, amelyet hozzáadtak a viszonyítási alapként szolgáló kamatlábhoz. Ezt a számítást a Bizottság az érintett exportáló gyártóknak folyósított összes hitel vonatkozásában külön-külön elvégezte.

                     (290)

                     Az EUR-ban felvett hitelek esetében az összehasonlítható kereskedelmi hitel külső viszonyítási alapjaként a Bizottság az ICE BofAML Euro magas hozamú index vizsgálati időszakra vonatkozó átlagos kamatlábát használta. Az index – a Moody's, a S&P és a Fitch minősítésének átlaga alapján – a „befektetésre ajánlott” minősítés alatt elhelyezkedő értékpapírokból áll.

                     (291)

                     A JPY-ben felvett hitelek viszonylatában a Bizottság nem talált a japán piac ipari szegmenseiben tevékenykedő, BB minősítésű vállalatok által kibocsátott kötvényekre vonatkozó adatokat. Mivel a japán gazdaság fejlettségi szintje hasonló az Egyesült Államokéhoz, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a JPY-ben felvett hitelek legmegfelelőbb helyettesítője az USD-ban denominált átlagos LIBOR-kamatláb.

                     (292)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően a CCCME és a mintában szereplő öt vállalat közül három vitatta a Bizottság módszertanát, miszerint az USA-beli AA és BB minősítésű vállalati kötvények közötti relatív különbözetet használta a kedvezményes kölcsönök révén biztosított előny számításához. Mindegyikük azt állította, hogy a Bizottságnak az USA-beli AA és az USA-beli BB minősítésű kötvények közötti relatív különbözet helyett az ugyanezen kötvények közötti abszolút különbözetet kellett volna használnia. A következő fő indokokat jelölték meg:

                                 —

                                 A relatív különbözet mértéke az USA-beli alapkamat mértékével együtt ingadozik: minél alacsonyabb a kamatszint, annál magasabb lesz a kapott felár.

                                 —

                                 Az így kapott referencia-kamatláb mértéke a Kínai Központi Bank azon referencia-kamatlábát követve ingadozik, amelyre alkalmazzák. Minél magasabb a Kínai Központi Bankreferencia-kamatlába, annál magasabb lesz az így kapott referencia-kamatláb.

                     (293)

                     A felvetett érvek már ismertetésre kerültek a melegen hengerelt sík acéltermékekkel, (37) valamint az abroncsokkal (38) kapcsolatos ügyben. A melegen hengerelt sík acéltermékekkel kapcsolatos ügy (175)–(187) preambulumbekezdésének tanúsága szerint a Bizottság a következő okok miatt elutasította ezeket az érveket:

                                 —

                                 Először: annak elismerése mellett, hogy a kereskedelmi bankok általában abszolút értékben kifejezett felárat alkalmaznak, a Bizottság megállapította, hogy e gyakorlat hátterében gyakorlati megfontolások állnak, hiszen a kamatláb végső soron abszolút szám. Ez az abszolút szám ugyanakkor relatív értékelésen alapuló kockázatértékelésből származik. Annak, hogy egy BB minősítésű vállalat nem teljesít, X %-kal nagyobb a kockázata, mint a kormányzat vagy egy kockázatmentes vállalat nem teljesítésének. Ez relatív értékelés.

                                 —

                                 Másodszor: a kamatlábak nemcsak a vállalati kockázati profilokat tükrözik, hanem az ország- és devizaspecifikus kockázatokat is. A relatív különbözet ily módon a mögöttes piaci viszonyok változásait is visszaadja, amelyeket az abszolút különbözet logikája viszont nem jelenít meg. Az ország-, illetve árfolyam-specifikus kockázatok nem ritkán – mint például a jelen esetben is – idővel változnak, és a változások országonként eltérőek. Ez azzal jár, hogy a kockázatmentes kamatlábak idővel jelentősen módosulnak, és olykor az Egyesült Államokban, olykor pedig Kínában alacsonyabbak. E különbségek hátterében olyan tényezők állnak, mint a mért és a várható GDP-növekedés, a gazdasági hangulat, illetve az inflációs szintek. Mivel a kockázatmentes kamatlábak idővel változnak, ugyanaz a nominális abszolút különbözet a kockázatok merőben eltérő értékelését jelezheti. Például ha egy bank a nem teljesítés vállalatspecifikus kockázatát a kockázatmentes kamatlábnál 10 %-kal magasabbra becsli (relatív becslés), a kapott abszolút különbözet (1 %-os kockázatmentes kamatláb esetén) 0,1 % és (10 %-os kockázatmentes kamatláb esetén) 1 % között lehet. A befektetők szempontjából tehát a relatív különbözet hasznosabb támpontként szolgál, mivel egyrészt tükrözi a hozamkülönbözet nagyságát, másrészt megmutatja, hogy azt milyen módon befolyásolja az alapkamatláb szintje.

                                 —

                                 Harmadszor: a relatív különbözet is országsemleges. Ha például az USA-beli kockázatmentes kamatláb alacsonyabb a kínai kockázatmentes kamatlábnál, a módszer magasabb abszolút felárakat fog eredményezni. Másfelől ha Kínában a kockázatmentes kamatláb alacsonyabb az USA-belinél, akkor a módszer alacsonyabb abszolút felárakat fog eredményezni.

                                 —

                                 Továbbá a relatív különbözet a mögöttes országspecifikus piaci viszonyok változásait is visszaadja, amelyeket az abszolút különbözet logikája viszont nem jelenít meg, amint arra a (292) preambulumbekezdés utal.

                     (294)

                     A fenti okoknál fogva, amelyek a jelen vizsgálatban is érvényesek, a Bizottság fenntartotta álláspontját, hogy a relatív különbözet módszere hitelesebben tükrözi azt a kockázati prémiumot, amelyet a pénzügyi intézmények egy torzulásoktól mentes piacon felszámolnának a kínai exportáló gyártóknak, különös tekintettel arra, hogy az idők során Kínában és az Egyesült Államokban különbözőképpen alakult az alapkamatláb.

                     (295)

                     Ezen túlmenően a Giant csoport azt állította, hogy az USD-ben denominált átlagos LIBOR-kamatlábakat nem lett volna szabad a JPY-ben denominált hitelek esetében helyettesítőként alkalmazni, és egy olyan kamatlábat kellett volna alkalmazni, amely valóban létezett a JPY-ben denominált hitelek esetében.

                     (296)

                     A Bizottság a (291) preambulumbekezdésben már kifejtette, miért vélte úgy, hogy a JPY-ben denominált hitelek esetében a legmegfelelőbb helyettesítők az USD-ben denominált átlagos LIBOR-kamatlábak voltak. Emellett a fél a japán piacon végrehajtott hasonló ügyletekre vonatkozóan sem szolgált bizonyítékkal. Ezért ezt az állítást a Bizottság elutasítja.

               3.5.4.3.   Hitelkeretek

                     (297)

                     A vizsgálat feltárta, hogy a kínai pénzügyi intézmények hitelkeretet is biztosítottak a mintában szereplő minden egyes exportáló gyártó számára történő egyedi hitelnyújtáshoz kapcsolódóan. Ezek olyan keretmegállapodásokból álltak, amelyek keretében a bank lehetővé teszi a mintában szereplő exportáló gyártók számára, hogy különböző adósságinstrumentumok (kölcsönök, áruváltók, kereskedelemfinanszírozás stb.) formájában egy bizonyos maximum összegig lehívhassanak pénzeszközöket. Normál piaci körülmények között az ilyen hitelkeretek után általában egy úgynevezett „ügyviteli” vagy „rendelkezésre tartási” díj fizetendő, hogy ellentételezzék a banknál a hitelkeret megnyitásával kapcsolatban felmerült költségeket és kockázatokat, emellett a hitelkeret megújításának ellentételezéseként éves szinten felszámolnak megújítási díjakat is. A Bizottság azonban megállapította, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók némelyike díjmentesen nyújtott hitelkeretben részesült.

                     (298)

                     A kedvezményezetteknek így juttatott gazdasági előny az alaprendelet 6. cikke d) pontjának ii. alpontjával összhangban a szóban forgó exportáló gyártó által a kínai pénzügyi intézményektől származó hitelkeret fejében fizetett összeg és azon összeg közötti különbözet, amelyet a vállalat a piacon megszerezhető, referenciaként szolgáló összehasonlítható hitelkeret fejében fizetett volna.

                     (299)

                     Az ügyviteli díj tekintetében a megfelelő referenciaértéket a Bizottság a hasonló hitelkeretek megnyitására vonatkozó, nyilvánosan hozzáférhető adatok (39) alapján 1,5 %-ban állapította meg. Ugyanezen forrás alapján a vizsgálati időszak kezdete előtt már rendelkezésre álló, és a vizsgálati időszak során megújított hitelkeretek vonatkozásában a Bizottság referenciaként 1,25 %-os megújítási díjat határozott meg. Az ügyviteli és a megújítási díj összege rendszerint évente fizetendő. Ennek megfelelően az ügyviteli és a megújítási díjat a Bizottság nem arányosította a hitelkeret fennállásának időtartama szerint.

                     (300)

                     A támogatás összegét a viszonyítási alapként használt díjak mértékének valamennyi érintett hitelkeret összegére történő arányos alkalmazásával (ebből a ténylegesen kifizetett díjakat levonva) állapították meg.

                     (301)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően egy exportáló gyártó vitatta a Bizottság azon értékelését, hogy a hitelkeret-megállapodások gazdasági előnyökkel járnának számára. A következő fő indokokat jelölték meg:

                                 —

                                 Először is, a hitelkeret-megállapodások pusztán jövőbeli egyedi hitelekre vonatkozó keretmegállapodások, és mint ilyenek, nem biztosítanak semmilyen gazdasági előnyt a vállalat számára. Azt állította, hogy a gazdasági előnyöket rendelkezésre nem tartott/fel nem használt hitelkeretek alapján számították ki.

                                 —

                                 Másodszor, a banknál a hitelkeret-megállapodások megkötésekor nagyon csekély költségek merültek fel.

                                 —

                                 Harmadszor, az adminisztratív díjak nélküli hitelkeret-megállapodások nem csak az elektromoskerékpár-ágazatra jellemzőek.

                                 —

                                 Negyedszer, a Bizottság nem megfelelő referenciaértéket használt a hitelkeret-megállapodásokból származó gazdasági előnyök kiszámításakor. A fél azt állította, hogy a Bizottság nem bizonyította, hogy az ügyviteli díj tekintetében alkalmazott referenciaérték ugyanolyan típusú hitelkeret-megállapodásoknak felel meg, mint az e félre alkalmazandó megállapodások.

                     (302)

                     A Bizottság nem ért egyet a felhozott érvekkel az alább meghatározott okok miatt:

                                 —

                                 Ami az első érvet illeti, a Bizottság kizárólag a ténylegesen használatban lévő hitelkeretek esetében számította ki a gazdasági előnyöket, nem pedig a rendelkezésre nem tartott/igénybe nem vett hitelkeretek esetében, mint azt állították.

                                 —

                                 Ami a második érvet illeti, nem a banknál felmerült költségek jelentenek meghatározó tényezőt a megfelelő referenciaérték értékelésénél, hanem a hasonló hitelkeretek megszerzéséhez szükséges piaci feltételek. Továbbá a pénzügyi intézmények együttműködésének hiánya miatt nem volt lehetséges a tényleges költségeket, vagy összehasonlítható kínai díjakat megállapítani. Ebből adódóan a Bizottságnak az alaprendelet 28. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia a (141)–(155) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint.

                                 —

                                 Ami a harmadik érvet illeti, a pénzügyi intézmények együttműködésének hiánya miatt a Bizottság nem tudta megállapítani, hogy a többi szektor milyen mértékben részesült az ingyenesen vagy a megfelelő ellenszolgáltatásnál kevesebb összeg fejében biztosított hitelkeretek gazdasági előnyeiből. Mindazonáltal emlékeztetni kell arra, hogy – amint azt a (217) preambulumbekezdés említi – az elektromoskerékpár-ágazatra vonatkozó normatív keret a Kínában található valamennyi pénzügyi intézményre vonatkozik, és többek között előírja, hogy a kereskedelmi bankok a hitelezési tevékenységüket a nemzetgazdasági és a társadalmi fejlődés szükségleteivel összhangban, az állam iparpolitikáinak iránymutatásával folytassák. Arra is emlékeztetni kell, hogy – a (98)–(140) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint – nemcsak a tizenharmadik ötéves terv, hanem számos más kormányzati terv rendelkezései sajátos kormánypolitikákat határoznak meg az elektromoskerékpár-ágazat támogatására. A Bizottság a rendelkezésre álló információk alapján arra a következtetésre jutott, hogy ez a támogatás bizonyos ösztönzött iparágak egy kiválasztott csoportjára szorítkozott, és nem volt széles körben elérhető Kína legtöbb gazdasági ágazata számára. Ezeket az állításokat ezért a Bizottság elutasította.

                                 —

                                 A negyedik érvet illetően a Bizottság emlékeztet arra, hogy a pénzügyi intézmények együttműködésének hiányában nem tudta ellenőrizni a kínai piacon kötött hitelkeret-megállapodások sajátosságait. A (141) –(155) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottságnak az alaprendelet 28. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia, beleértve a hitelkeretek után felszámolt díjak legjobb elérhető referenciaértékét is. Végül, az e fél által a hitelkeretekre vonatkozóan állított sajátosságokat csak az érdekelt felek tájékoztatását követően adták meg, ily módon jóval a kérdőívben az ilyen információk megadására meghatározott határidők letelte után. Tekintettel az eljárás nagyon késői szakaszára, az ilyen információkat már nem lehetett ellenőrizni. Ezenkívül egy ilyen ellenőrzés szükségessé tette volna a kérdéses pénzügyi szervezetek együttműködését, amely szintén hiányzott.

                     (303)

                     A fent kifejtett okok miatt a Bizottság az e vonatkozásban tett valamennyi állítást elutasította.

               3.5.4.4.   Bankelfogadványok

               Általános kérdések

                     (304)

                     A bankelfogadványok olyan pénzügyi termékek, amelyek célja, hogy a hiteleszközök palettájának bővítése révén felpezsdítsék a belföldi pénzpiacot. A bankelfogadványok rendszere a kínai bankszektor vélelmezett stabilitásán alapul, a bankelfogadványi megállapodásokat kötő bankok feltétel nélküli kötelezettséget vállalnak arra, hogy egy adott összeget egy meghatározott jövőbeli időpontban kifizetnek. Következésképpen a bankelfogadványok egyfajta hitelnek tekinthetők, amelynek keretében a bank átvállalja a vevőtől annak a beszállítóval szemben fennálló kötelezettségeit, majd egy meghatározott időpontban kifizet egy adott összeget a beszállító számára. A vevőnek ugyanezen meghatározott időpontig át kell utalnia az adott összeget a banknak. A banknak történő fizetés időpontja megegyezhet a beszállítóval megállapodott fizetési határidővel, de lehet egy későbbi időpont is. A vizsgálat során fény derült arra, hogy a banknak történő visszafizetésre sok esetben a beszállítónak való fizetés határideje után került sor. A késedelmes teljesítés bizonyos esetekben 4–6 hónappal meghaladta a számla esedékességi napját. Ebből következően ez a pénzügyi termék amellett, hogy bankgaranciaként szolgál, egyes esetekben hosszabb fizetési határidőt is biztosít a vevő számára, vagyis ténylegesen hitelként funkcionál.

                     (305)

                     A vizsgálat megállapította, hogy a bankelfogadványokat általában egy bankelfogadványi megállapodás keretében bocsátják ki, amely azonosítja a bankot, a beszállítókat és a vevőt, meghatározza a bank és a vevő kötelezettségeit, valamint részletesen ismerteti az egyes beszállítóknak fizetendő összeget, a fizetési határidőt és a biztosított garanciát. A bankelfogadványok többnyire havonta kerültek kibocsátásra.

                     (306)

                     Ami a bankokat illeti, a bankelfogadványok (váltótartozások) a bankelfogadványok birtokosainál forrásként, míg a mintában szereplő exportáló gyártóknál eszközként kerülnek kimutatásra a mérlegben. Bár néhány bankelfogadvány fedezeteként rendelkezésre állt hitelkeret, úgy tűnt, hogy annak meglétét a kínai jogszabályok nem követelik meg.

                     (307)

                     Az árubeszállítónak, mint a kibocsátott bankelfogadvány birtokosának lehetősége van arra, hogy a bankelfogadványt az eredeti számla esedékességi napja előtt leszámítolja a kibocsátó bankkal, vagy várhat a lejárati dátumig, hogy az őt illető teljes összeget megkapja, vagy a bankelfogadványt fizetési eszközként használva kiegyenlítheti a más felekkel szemben fennálló kötelezettségeit.

                     (308)

                     A vevő és az eladó közötti megállapodástól függően a vásárlási megállapodásban a bankelfogadványokat az intézvényekhez és a pénzutalványhoz hasonlóan általános fizetőeszközként tüntethetik fel.

                     (309)

                     A vizsgálat során az egyik mintában szereplő exportáló gyártó észrevételeiben megjegyezte, hogy a bankelfogadványok nem tekinthetők hitelnek, mivel a hitelhez szükség van hitelfelvételre, visszafizetésre és kamatfizetésre, míg a bankelfogadvány egy visszafizetésre tett ígéret. Állítása szerint a bankelfogadványok egy olyan fizetési módot képviselnek, amelynek során nem történik közvetlen pénzmozgás. Ugyanezen témakörben egy másik exportáló gyártó megismételte, hogy nem került sor pénzmozgásra, és azt állította, hogy a számviteli nyilvántartásaiban a bankelfogadványokat nem a bankkal szemben fennálló kötelezettségekként, hanem váltókötelezettségekként mutatta ki. Az utóbbi exportáló gyártó azt is előadta, hogy az ő sajátos esetében a szállítónak átutalt pénzösszegeket a bankelfogadvány esedékességi napja előtt kellett letétbe helyezni, és a bank a bankelfogadvány esedékességének napján levonta a pénzt a számlájáról a beszállítóknak történő továbbutalás céljából, az érintett szállítóval kötött megállapodással összhangban. Ezenkívül azt is jelezte, hogy nem származott semmilyen gazdasági előnye abból, ha a bankelfogadványt annak lejárati napja előtt diszkontálták, és nem volt tudomása arról, hogy a bankelfogadvány ténylegesen diszkontálták.

                     (310)

                     E tekintetben először is megjegyzendő, hogy a CRCP szerint a bankelfogadványok ugyanolyan szintű bank felé tett kötelezettségnek minősülnek, mint a hitelek, az akkreditívek vagy a kereskedelemfinanszírozás. Azt is meg kell jegyezni, hogy a CRCP számára a különböző típusú hiteleket nyújtó pénzügyi intézmények szolgáltatják az adatokat, és hogy ezek a pénzügyi intézmények így elismerték a bankelfogadványokat velük szemben fennálló kötelezettségként. Ezen túlmenően a vizsgálat során kézhez kapott bankelfogadványi megállapodások előírják, hogy amennyiben a vevő a bankelfogadvány lejáratakor nem egyenlíti ki a teljes összeget, a bank a ki nem fizetett összeget a bank felé teljesítendő lejárt tartozásként kezeli.

                     (311)

                     Továbbá a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a vevő által kézhez kapott bankelfogadványok pénzmozgást vonnak maguk után, hiszen a bankelfogadványokat a pénzutalványokhoz hasonló fizetőeszközként használják; vagyis miután a bankelfogadványt kiadták a szállítónak, úgy tekintendő, hogy a vállalat a megfelelő számlát rendezte. Ezt támasztja alá az a tény is, hogy a bankelfogadvány beszállítónak való átadását követően a vevő rendszerint egyfelől csökkenti a beszállító felé fennálló kötelezettségeit, másfelől pedig azonos összeggel növeli a bank felé fennálló váltótartozásait. Ebben az összefüggésben a Bizottság azt is figyelembe vette, hogy annak a ténynek, hogy az ilyen kötelezettségeket a vállalat számviteli nyilvántartásaiban nem a bankok, hanem a szállítók felé fennálló váltótartozásokként mutatták ki, nincs jelentősége. Mindenesetre az auditált pénzügyi beszámolókban az ilyen kötelezettségeket nem a szállítókkal szembeni kötelezettségekként, hanem váltótartozásokként mutatták ki a hitelező kilétének meghatározása nélkül.

                     (312)

                     Ami a pénzmozgásokat illeti, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a szóban forgó exportáló gyártó által benyújtott észrevételek ellentmondásosak voltak, mivel az exportáló gyártó egyrészt azt állította, hogy a pénzösszeget a bankelfogadvány esedékességi napját megelőzően át kellett utalnia annak biztosítására, hogy a kifizetés teljesüljön a számlájáról a szállító felé, míg másrészt nem tudja, hogy a váltók diszkontálásra kerültek-e, és így a kifizetés ténylegesen megtörtént-e. Ezen túlmenően az adott fél nem szolgáltatott a bank felé történt tényleges, előzetes pénzátutalásokra vonatkozóan bizonyítékot. A fentiek alapján ezeket az állításokat el kellett utasítani.

                     (313)

                     Egy másik exportáló gyártó ismételten hangsúlyozta, hogy nem származott előnye a bankelfogadványokból, mivel esetében nem a számlák vagy a bankelfogadványok lejárta után került sor a visszafizetésre. Ugyanezen témakör kapcsán több érdekelt fél azt állította, hogy a bankelfogadványokat nem lehet hitelnek tekinteni, mert nem biztosítanak hosszabb fizetési határidőt a kedvezményezetteknek, és azt állították, hogy az, ahogyan a nemzeti jog minősít egy bizonyos eszközt, nem mérvadó az adott eszköz WTO-jog szerinti minősítése szempontjából.

                     (314)

                     E tekintetben, míg a vizsgálat megerősítette, hogy a szóban forgó exportáló gyártó esetében az összes kifizetésre a számlák vagy bankelfogadványok esedékességi napja előtt került sor, emlékeztetni kell arra, hogy a bankelfogadványok rendszere valamennyi exportáló gyártó számára – kedvezményes áron – egy olyan szolgáltatást nyújtott, amely a (323)–(342) preambulumbekezdésben ismertetett kiegyenlíthető gazdasági előnyt biztosította, amely révén a beszállítókkal szembeni kötelezettségeket megfizetettnek tekintették, és átvezették a bankokkal szembeni kötelezettségek közé, a bankok pedig ígéretet tettek, hogy a beszállítókat a bankelfogadványok lejárati időpontjáig kifizetik. Ami a fizetési feltételeket illeti, a Bizottság rendelkezésére álló bizonyítékok azt mutatják, hogy több exportáló gyártó esetében a bankelfogadványok használata valóban ténylegesen kiterjesztette a megfelelő számlák fizetési feltételeit, és hogy az ilyen de facto hitelek után nem számoltak fel kamatot. Ezért, bár a bankelfogadványok célja állítólag nem a fizetési feltételek kiterjesztése volt, a rendelkezésre álló bizonyítékok ennek ellenkezőjét bizonyították. Mindenesetre a Bizottság álláspontja szerint az a tény, hogy a bankelfogadványok után nem fizetnek kamatot és azok meghosszabbítják az eladó fizetési határidejét, szintén arra utal, hogy a kínai bankszektor torz és kedvezményes hiteleket biztosít bizonyos kulcsiparágak számára. A fentiek alapján ezeket az állításokat el kellett utasítani.

                     (315)

                     Egy másik érdekelt fél azt állította, hogy a gazdasági előny kiszámításának alapjából le kell vonni azoknak a betéteknek az összegét, amelyeket a bankelfogadványok garanciájaként helyezett el.

                     (316)

                     E tekintetben először is meg kell jegyezni, hogy a bankok részéről általános gyakorlat, hogy hitelkeretek nyújtása vagy hitelek nyújtásakor garanciát kérnek az ügyfeleiktől. Hivatkozni kell továbbá a (323) preambulumbekezdésre, amely előírja, hogy a kanadai hitelfelvevőknek hitelkerettel kell rendelkezniük ahhoz, hogy bankelfogadványokat kaphassanak. Ennek alapján a kanadai piacon alkalmazott díjak figyelembe veszik az ilyen garanciák meglétét. Továbbá meg kell jegyezni, hogy az ilyen garanciákat a bankok nem a szállítók felé fennálló tartozások kifizetésére használják, hanem olyan módszerként, amely biztosítja, hogy az exportáló gyártó teljesíteni fogja a bankkal szemben fennálló pénzügyi kötelezettségét. A vizsgálat azt is feltárta, hogy a kínai bankok nem szisztematikusan kérik ezeket a garanciákat, és hogy különböző formákat ölthetnek, beleértve az előlegfizetéseket, illetve a kamatozó lekötött betéteket is. A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy a bankelfogadványokért fizetendő díjakat a bankelfogadványok névértéke, nem pedig a garancia összegével csökkentett összeg alapján számítják ki. Ezen az alapon az állítást el kellett utasítani.

                     (317)

                     Egy másik érdekelt fél azt állította, hogy a bankelfogadványi díj kapcsán nem kellett volna gazdasági előnyt kiszámítani, mivel a bankoknak nem kell a váltókat azok kibocsátásakor vagy lejáratakor megfinanszírozniuk, hiszen az ilyen kifizetéseket az adott exportáló gyártó finanszírozza, hacsak nem válik fizetésképtelenné. Következésképpen a bankok állítólag nem vállalnak semmilyen pénzügyi kockázatot, hiszen csak közvetítőként járnak el. Ugyanez a fél azt is állította, hogy a szerződés feltételei megfelelő pénzügyi garanciákat biztosítanak a bankok számára.

                     (318)

                     E tekintetben a Bizottság a (310) preambulumbekezdésre utal, amely megerősíti, hogy a pénzügyi intézmények a bankelfogadványokat hitelként mutatják ki, valamint a (304) preambulumbekezdésre, amely kimondja, hogy a bankelfogadványokról szóló megállapodásokban részt vevő bankok feltétel nélkül ígéretet tesznek egy bizonyos összegnek egy adott időpontban történő megfizetésére. Továbbá, figyelembe véve, hogy a bankelfogadványok diszkontálhatók, a bankoknak meg kellene győződniük arról, hogy elegendő pénzeszköz áll rendelkezésre a bankelfogadványok kibocsátása és lejárata között. E tekintetben meg kell jegyezni továbbá, hogy a Kínában alkalmazandó szabványos hitelkeret-megállapodások előírják, hogy azok különböző hitelfajtákra felhasználhatók, beleértve a bankelfogadványokat is, ami megerősíti a bank részéről annak szükségességét, hogy elegendő pénzeszköz álljon rendelkezésre. A pénzügyi intézmények és az exportáló gyártók közötti szerződések feltételeinek elemzése után a Bizottság úgy ítélte meg, hogy azok nem megfelelőek tekintettel a részvételre, a feltétel nélküli kötelezettségekre és a pénzügyi kockázatra, amelyek a pénzügyi intézményeknek a bankelfogadványokról szóló megállapodásokban való szerepvállalását jellemzik. Következésképpen a fenti állítást el kellett utasítani.

               Egyedi jelleg

                     (319)

                     Ami az egyedi jelleget illeti, a (106) preambulumbekezdésben foglaltak és a könnyűipari terv szerint a kínai kormány előirányoz „egy olyan pénzügypolitikát, amely támogatja a kis- és középvállalkozások fejlődését, további pénzügyi forrásokat tár fel a kis- és középvállalkozások számára, és tökéletesíti a kis- és középvállalkozások részére biztosított hitelgarancia-rendszert”, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a bankelfogadványok az ösztönzött iparágakat, azon belül az elektromoskerékpár-ágazatot előnyben részesítő támogatás egy újabb formáját képviselik. Ezenfelül a támogatás e formája nem vette figyelembe a mintában szereplő exportáló gyártók pénzügyi helyzetét, mivel valamennyi bank átalánydíjat számított fel, amely – az aktában szereplő információk alapján – alacsonyabb a rendelkezésre álló nemzetközi referenciaértékeknél és jelentősen alacsonyabb a mintában szereplő exportáló gyártókhoz hasonlóan gyenge hitelminősítéssel rendelkező vállalatok esetében felszámolt díjnál (lásd a (324) preambulumbekezdést).

                     (320)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően több érdekelt fél megismételte az érdekelt felek tájékoztatását megelőzően előadott állítást, miszerint a bankelfogadványok rendszere egy általánosan elérhető finanszírozási eszköz, amely nem korlátozódik az elektromoskerékpár-ágazatra. Több érdekelt fél azt is állította, hogy a Bizottságnak pozitív bizonyítékokkal kell alátámasztania az egyedi jelleg meghatározását.

                     (321)

                     Ebben a tekintetben a Bizottság a (195)–(202) preambulumbekezdésre, illetőleg konkrétabban a (319) preambulumbekezdésre utal, amelyek pozitív bizonyítékokat szolgáltatnak az ilyen kedvezményes politika egyedi jellegének vonatkozásai tekintetében, miszerint az ilyen pénzügyi eszköz nem általánosan elérhető ilyen feltételek mellett, és ezért csak korlátozott számú iparágra – például az elektromoskerékpár-ágazatra – jellemző. Ezért ezeket az állításokat el kellett utasítani.

               A gazdasági előny kiszámítása

                     (322)

                     A kiegyenlíthető támogatás összegének kiszámításához a Bizottság felmérte a támogatásban részesülő feleknek a vizsgálati időszakban nyújtott gazdasági előny mértékét.

                     (323)

                     A rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a bankelfogadványok rendszere a (304)–(308) preambulumbekezdésben ismertetett formában nem létezik az EU-ban. A nyilvánosan elérhető információk alapján azonban megállapítható, hogy ilyesfajta hitel elérhető Kanadában, ahol a vállalati hitelfelvevők rövid távú finanszírozási igényeik kielégítésére használják a bankelfogadványokat. Kanadában a bankelfogadványokat többnyire olyan vállalatok veszik igénybe, amelyek hitelminősítése nem éppen a legjobb. A bankelfogadványok használatához a hitelfelvevőknek rendelkezniük kell egy hitelkerettel, amelyből hitelt hívhatnak le.

                     (324)

                     E garancia biztosításának ellentételezéseként a bankok általában felszámítanak egy, a kanadai dollár irányadó rátájának (CDOR, Canadian Dollar Offered Rate) megfelelő bankelfogadványi díjat és egy adminisztrációs díjat, amely a hitelfelvevő hitelképességétől függően a néhány bázisponttal 100 bázispont alatti és feletti tartományban mozog. (40)

                     (325)

                     Normál piaci körülmények között tehát a bankelfogadványokért általában felszámítanak egy úgynevezett bankelfogadványi díjat, továbbá biztosítanak egy hitelkeretet is, mert a bankelfogadvány egy közvetlen és feltétel nélküli kötelezettségvállalás az elfogadó bank részéről. A mintában szereplő kínai exportáló gyártók esetében a bankelfogadványi díjat az egyes mintában szereplő exportáló gyártók hitelképességétől függetlenül a bankelfogadvány összegének 0,05 %-os átalányértékében határozták meg, és ha egyáltalán létezett hitelkeret, akkor azt díjmentesen biztosították.

                     (326)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően az egyik exportáló gyártó azt állította, hogy a Bizottság kétszeresen számított be néhány kiigazító bejegyzést, és a támogatási összeg számításakor a bankelfogadványok kibocsátásához nem kapcsolódó bejegyzéseket is figyelembe vett. A számítások azonban a vállalat által szolgáltatott és a Bizottság által ellenőrzött információkon alapultak, és az állítólagos hibák már nem voltak ellenőrizhetők. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.

                     (327)

                     Több érdekelt fél azt állította, hogy a bankelfogadványokat nem lehet hitelnek tekinteni azzal az indokkal, hogy nem biztosítanak hosszabb fizetési feltételeket kedvezményezetteknek, és azt állították, hogy az, ahogyan egy tagállam nemzeti joga jellemez egy bizonyos eszközt, nem rendelkező jellegű az adott eszköz WTO-jog szerint jellemzése szempontjából.

                     (328)

                     Több érdekelt fél azt állította, hogy a Kínában és a Kanadában elérhető bankelfogadványok eltérő instrumentumok. Míg Kínában fizetési módként alkalmazzák, Kanadában a vállalati hitelfelvevők rövid távú finanszírozási igényeik kielégítésére használják őket.

                     (329)

                     A Bizottság nem ért egyet ezzel az állítással, és úgy ítéli meg, hogy a bankelfogadványok mindkét országban a rövid távú finanszírozási igényekre szolgálnak megoldással. A bankelfogadványok révén a vállalatok valójában a szállítókkal szembeni fizetési kötelezettségeiket alakítják át a bankokkal szembeni kötelezettségekké. Ezenkívül a vizsgálat feltárta, hogy több exportáló gyártó esetében a bankelfogadványok kiterjesztették azoknak a számláknak a fizetési feltételeit, amelyekhez kapcsolódtak, ezáltal javítva a mintában szereplő exportáló gyártók rövid távú készpénzpozícióját. Továbbá a Bank of Canada személyzeti vitaanyagának (41) (a továbbiakban: Bank of Canada-dokumentum) 1. oldalán leírtak szerint, a kínai és a kanadai bankelfogadványok között léteznek más hasonlóságok is, amelyek egyaránt előírják a következő meglétét: „egy vállalati hitelfelvevőtől (ügyféltől) származó közvetlen és feltétel nélküli utasítás egy kanadai banknál meglévő hitelkeretből (amelyet bankári elfogadványnak (BA) neveznek) történő lehívásra. Miután sor került a lehívásra, az elfogadó (avagy hitelező) bank a papír lebélyegzésével garantálja a tőkét és a kamatot, így teljes mértékben felelőssé válik azok lejáratkori megfizetéséért a mögöttes vállalati hitelfelvevő nem teljesítése esetén.” Ezt az állítást el kellett utasítani a két piac között meglévő hasonlatosságok fényében.

                     (330)

                     Egy másik érdekelt fél továbbá azt állította, hogy – a kínai rendszerrel ellentétben – a kanadai bankoknak a bankelfogadvány kibocsátásának napján rendelkezésre kell bocsátaniuk a pénzeszközöket. Ennek alapján azt állította, hogy a garanciavállalási díj több kötelezettséget, költséget és kockázatot fed le a bankoknál, mint a kínai rendszer esetében.

                     (331)

                     E tekintetben meg kell jegyezni, hogy annak a ténynek, hogy a pénzeszközöket rendelkezésre bocsátják, nincs jelentősége, mivel a kínai rendszer azt is előírja, hogy a pénzeszközöket a banknak rendelkezésre kell bocsátania, amennyiben a bankelfogadvány birtokosa le kívánja azt számítoltatni, és a pénzeszközöknek a bank rendelkezésére kell állniuk. A felelősség átruházása és a pénzösszegek lehetséges átutalása a bankelfogadvány birtokosa számára azt is megmagyarázza, hogy a bankok miért hitelként mutatják ki a bankelfogadványokat. Ami a kötelezettségeket és a kockázatokat illeti, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek egyenértékűek, mivel a pénzeszközöknek a kibocsátás napjától kezdve a bankok rendelkezésére kell állniuk, mivel feltétel nélküli ígéretet tettek arra, hogy a bankelfogadványt annak lejáratakor megfizetik a hitelfelvevő nem teljesítése esetén.

                     (332)

                     Az egyik exportáló gyártó azt állította, hogy a Bank of Canada-dokumentum alapján a hitelkeretek a kanadai piacon nem jelentenek a bankelfogadványokra nézve törvényi követelményt. E tekintetben először is meg kell jegyezni, hogy a Bank of Canada-dokumentumban nem szerepel ilyen kijelentés. Éppen ellenkezőleg, több esetben utal (42) egy meglévő hitelkeret létezésére. Ennek alapján a Bizottság ezt az állítást elutasította.

                     (333)

                     A kedvezményezetteknek így juttatott gazdasági előny az alaprendelet 6. cikkének c) pontjával összhangban a vállalat által a kínai pénzügyi intézményektől származó bankelfogadványok fejében fizetendő összeg és azon összeg közötti különbözet, amelyet a vállalat a kanadai piacon megszerezhető, referenciaként szolgáló összehasonlítható bankelfogadványok fejében fizetett volna.

                     (334)

                     A pénzügyi előny meghatározása érdekében a Bizottság összevetette a mintában szereplő érintett exportáló gyártók által fizetett bankelfogadványi díjat a kanadai dollár irányadó rátájával (CDOR), amely az egy éves vagy annál rövidebb futamidejű bankelfogadványok elismert kanadai referenciaindexe, majd a vevők hitelképességének figyelembe vétele érdekében a kapott összeget kiigazította a megfelelő felárral (adminisztrációs díjjal). Az adminisztrációs díj mértékére vonatkozó adatok hiányában a Bizottság az RMB-ben felvett hitelek esetében használt felárat alkalmazta (lásd a (284) preambulumbekezdést). Emellett a kanadai helyzet analógiájára és a 6. cikk d) pontjának ii. alpontjával összhangban a Bizottság kiszámította az általában alkalmazott hitelkeret hiányából fakadó pénzügyi előnyt is, méghozzá a (299) preambulumbekezdésben említett referencia alapján, a vizsgálati időszak egy adott időpontjában az egyes bankok bankelfogadványokkal kapcsolatos kötelezettségeinek legmagasabb összegét használva a számítás alapjául.

                     (335)

                     Az alaprendelet 6. cikkének b) pontja értelmében azon bankelfogadványok tekintetében, amelyek meghosszabbították a beszállítókkal szemben fennálló kötelezettségek kiegyenlítésének határidejét, a Bizottság szintén meghatározta a pénzügyi előnyt, mégpedig a mintában szereplő érintett exportáló gyártóknak nyújtott, kamatmentes rövid távú hitel formájában. E pénzügyi előnyt a Bizottság azonos módon határozta meg, mint az RMB-ben felvett hitelek esetében (lásd a (284) preambulumbekezdést).

                     (336)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a Bizottság tévesen kétszeresen számította be a gazdasági előnyöket azáltal, hogy a bankelfogadványi díj esetében számított gazdasági előnyhöz hozzáadta az „elfogadvány – hitelkerettel kapcsolatos ügyviteli díj”, valamint az „elfogadvány – kedvezményes kamat” tételeket, amelyeket a de facto kölcsön után kellett volna megfizetni.

                     (337)

                     E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az adott exportáló gyártóra vonatkozó bizonyítékok azt mutatják, hogy a bankelfogadványok kiterjesztették azoknak a számláknak a fizetési feltételeit, amelyekhez kapcsolódtak. Következtetésképpen a Bizottság ezeket de facto hiteleknek tekintette. Mindezek alapján, és a (335) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint, a gazdasági előny kiszámítására is egy de facto, kamatmentes, rövid lejáratú hitel formájában került sor. Továbbá a (334) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint, a kanadai piac helyzetével analóg módon, a de facto hitel létezésétől függetlenül kiszámításra került annak a hitelkeretnek a gazdasági előnye is, amelyet létre kellett volna hozni. A fentiek alapján ezt az állítást el kellett utasítani.

                     (338)

                     Egy másik érdekelt fél azt állította, hogy a garanciavállalási díjon túlmenően a hitelkeret gazdasági előnyének kiszámítása kétszeres beszámítással járt, és ezt azzal indokolta, hogy a garanciavállalási díjat elegendőnek kell tekinteni a bankelfogadvány kibocsátásához kapcsolódó pénzügyi költségek és kockázatok fedezésére. Azzal is érvelt, hogy írásos hitelkeret-megállapodás esetén megalapozatlan úgy vélni, hogy egy bank díjat számít fel az ilyen hitelkeret létrehozásáért. Azt is állította, hogy a garanciavállalási díj és a hitelkeret díja azonos forrásból kell, hogy származzon.

                     (339)

                     E tekintetben a Bizottság a (323) preambulumbekezdésre utal, amely előírja, hogy a hitelfelvevőknek rendelkezniük kell hitelkerettel, amelyből a lehívásra sor kerül. Továbbá, amint azt a (318) preambulumbekezdés említi, emlékeztetni kell arra, hogy a mintában szereplő több exportáló gyártó hitelkeret-megállapodása azt írja elő, hogy az eszköz különböző típusú hitelekhez használható, beleértve a bankelfogadványokat is. Továbbá a Bank of Canada-dokumentum azt is előírja, hogy „az ügyviteli és ügynöki díjak alkalmazandóak mind az irányadó hitelkamatlábon, mind a bankári elfogadványon (BA) alapuló hitelkeretek esetében”. A kanadai piacon tapasztalt helyzettel analóg módon, a Bizottság észszerűnek tartotta, hogy a gazdasági előny kiszámításába belevegye a hitelkerettel kapcsolatos ügyviteli díjat. Ami a referenciaértékek forrását illeti, a Bizottság utal a 3.3.1. pontra, valamint arra a tényre, hogy a Bizottságnak részben a rendelkezésre álló kellett támaszkodnia annak vizsgálatakor, hogy megvalósult-e a vélelmezett támogatásnyújtás kedvezményes hitelezés révén, és ha igen, akkor milyen mértékben. Mindenesetre úgy tekinthető, hogy a felhasznált információk észszerűek, és a szokásos piaci feltételeket tükrözik.

                     (340)

                     Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a Bizottság nem bizonyította más kínai kereskedelmi bankok „kedvezőtlenebb feltételeit”, és nem indokolta meg, hogy miért lenne megfelelő egy országon kívüli referenciaérték, illetve nem tette meg a szükséges kiigazításokat az összehasonlíthatóság biztosítása érdekében.

                     (341)

                     E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy – a 3.3.1. pontban kifejtettek szerint – Kína csak részlegesen működött együtt a kedvezményes hitelezés tekintetében, és hogy a Bizottságnak részben a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia a kedvezményes hitelezés révén nyújtott állítólagos támogatás létezésének és esetleges mértékének vizsgálata során. Az ilyen részleges együttműködésre tekintettel a Bizottságnak nem voltak a birtokában lényeges, döntő fontosságú információi, és ténymegállapításait így a rendelkezésre álló tényekre kellett alapoznia. Ennek alapján a Bizottság megállapította, hogy a kínai pénzügyi piac torz, mivel – a (217) és a (222) preambulumbekezdés következtetéseinek megfelelően – az állami tulajdonban és magántulajdonban lévő pénzügyi intézményeket az állam azzal bízza meg, vagy arra utasítja, hogy a kormányzati politikáknak megfelelően az elektromoskerékpár-ágazatnak kedvezményes kamatlábak mellett nyújtsanak hitelt. Ezért ezt az állítást el kellett utasítani.

                     (342)

                     Az egyik érdekelt fél azt is állította, hogy a CDOR nem megfelelő referenciaérték a pénzügyi helyzetére figyelemmel. Ebben a tekintetben a Bizottság utal a 3.5.4.1. pontban a mintában szereplő exportáló gyártók tekintetében a hitelminősítésre vonatkozóan szereplő értékelésekre. Az ilyen értékelések alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a mintában szereplő összes exportáló gyártónak BB minősítést kell kapnia. A fentiek alapján ezt az állítást el kellett utasítani.

                     (343)

                     Az egyik érdekelt fél további ellenőrizetlen dokumentumokat nyújtott be, és azt állította, hogy a gazdasági előny számítása téves, amelyet azzal indokolt, hogy bizonyos megállapodásokat egy korábbi megújításának, nem pedig önálló megállapodásnak kellett volna tekinteni. Azt is állította, hogy ha ügyviteli díj került volna felszámításra, ezt a díjat a vizsgálati időszak előtt fizették volna meg. Az adott fél azt állította továbbá, hogy a Bizottság nem vette figyelembe az akta legfrissebb változatát (melyben egy oszlop helyesbítésre került).

                     (344)

                     Ami az első állítást illeti, a rendelkezésre áll, ellenőrzött bizonyítékok nem erősítik meg, hogy az ilyen megállapodás egy korábbi megújítása lett volna. Ezen túlmenően a szóban forgó állítás alátámasztása céljából az érdekelt felek tájékoztatását követően benyújtott dokumentumot nem lehetett ellenőrizni, és figyelmen kívül kellett hagyni. Ami a második állítást illeti, a vizsgálati időszakot megelőzően hatályba lépett hitelkeret-megállapodások lefedték a vizsgálati időszak egy részét, és ezért a Giant csoport számára a vizsgálati időszak alatt biztosított kibocsátás gazdasági előnyét. Ezért a Bizottság nem fogadhatta el ezt az állítást. Ami a harmadik állítást illeti, meg kell jegyezni, hogy ez a konkrét oszlop nem releváns a gazdasági előny kiszámítása tekintetében, és ezért a korrekciónak nem volt semmilyen hatása.

               3.5.5.   A kedvezményes hitelnyújtásra vonatkozó következtetés

                     (345)

                     A vizsgálat kimutatta, hogy a vizsgálati időszak során kedvezményes hitelnyújtás révén a mintában szereplő valamennyi exportáló gyártó előnyre tett szert. A pénzügyi hozzájárulás, az exportáló gyártók számára biztosított gazdasági előny, illetve az egyedi jelleg fennállására tekintettel ezeket a hiteleket, hitelkereteket és bankelfogadványokat kiegyenlíthető támogatásnak kell tekinteni.

                     (346)

                     A kedvezményes hitelnyújtás esetében a mintában szereplő vállalatcsoportokra vonatkozóan a vizsgálati időszakra megállapított támogatási összegek a következőképpen alakultak:

                        1. táblázat

                        Kedvezményes hitelnyújtás

                                 Vállalat/Csoport

                                 Teljes támogatási összeg

                                 Bodo Vehicle csoport

                                 1,00 %

                                 Giant csoport:

                                 0,93 %

                                 Jinhua Vision Industry és Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,23 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 2,65 %

                                 Yadea csoport:

                                 2,77 %

               3.6.   Kedvezményes finanszírozás és biztosítás: exporthitel-biztosítás

                     (347)

                     A panaszos állítása szerint a Sinosure kedvezményes feltételek mellett nyújtott exporthitel-biztosítást az érintett termék gyártói számára.

               a)   Jogalap

                     (348)

                     A Kereskedelmi Minisztérium és a Sinosure által közösen kiadott, a kereskedelemnek a tudomány és technológia útján, exporthitel-biztosítások alkalmazásával történő előmozdítására irányuló stratégia végrehajtásáról szóló közlemény (Shang Ji Fa, 2004. évi 368. sz.).

                     (349)

                     A csúcstechnológiát képviselő kínai termékek 2006. évi exportkatalógusának kibocsátásáról szóló közlemény, Guo Ke Fa Ji Zi, 2006. évi 16. sz.

               b)   A vizsgálat ténymegállapításai

                     (350)

                     A mintában szereplő öt exportáló gyártó közül három rendelkezett fennálló exporthitel-biztosítási megállapodással a Sinosure-rel a vizsgálati időszak alatt.

                     (351)

                     Ahogyan arról a (157) preambulumbekezdésben szó esett, a Sinosure részlegesen kitöltötte a mintában szereplő exportáló gyártóknak nyújtott exporthitel-biztosítással kapcsolatos egyedi kérdőívet. Ugyanakkor, amint azt a (156)–(162) preambulumbekezdés említi, a Sinosure nem bocsátotta rendelkezésre a vállalatirányításával kapcsolatban kért igazoló dokumentumokat, mint például az éves jelentését vagy az alapszabályát.

                     (352)

                     A kínai kormánynál tett ellenőrző látogatáson a Sinosure is megjelent és megerősítette, hogy teljes mértékben állami tulajdonban áll.

                     (353)

                     A Sinosure továbbá nem szolgáltatott konkrétabb adatokat sem az elektromoskerékpár-ágazatnak nyújtott exporthitel-biztosításról, sem a biztosítási díjainak mértékéről, illetve az exporthitel-biztosítási üzletágának jövedelmezőségével kapcsolatos részletes számadatokról. Ezért a Bizottságnak ki kell egészítenie a szolgáltatott információkat a rendelkezésre álló tényekkel.

                     (354)

                     A kérdőívre adott válasza szerint a Sinosure egy állami tulajdonban lévő biztosítási társaság, amelyet az állam hozott létre és támogat a kínai külgazdasági és külkereskedelmi fejlesztés és együttműködés támogatására. A vállalat 100 %-os állami tulajdonban van. Rendelkezik igazgatótanáccsal és felügyelőbizottsággal. A kormány jogosult a vállalat vezető tisztségviselőinek kinevezésére és felmentésére. A kérdőívre adott válasz, valamint az ellenőrző látogatás során rendelkezésre bocsátott információk alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Sinosure esetében kifejezetten léteznek az állami ellenőrzésre utaló jelek.

                     (355)

                     Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai kormány olyan normatív keretrendszert teremtett, amelyet a kínai kormány által kinevezett, illetve felelősségre vonható menedzserek és felügyelők kötelesek voltak tiszteletben tartani. Ezért a kínai kormány a normatív keretre támaszkodott annak érdekében, hogy érdemi irányítást gyakorolhasson a Sinosure magatartása felett.

                     (356)

                     Az érdemi ellenőrzés gyakorlását a Bizottság ezen túlmenően az egyes biztosítási szerződések kapcsán is igyekezett konkrét bizonyítékokkal alátámasztani. Az ellenőrző látogatás során a Sinosure fenntartotta azon állítását, miszerint a gyakorlatban a biztosítási díjai piacorientáltak voltak, és kockázatértékelési elveken alapultak. Az elektromoskerékpár-ágazatra vagy a mintában szereplő exportáló gyártókra vonatkozóan azonban semmilyen konkrét példával nem szolgált.

                     (357)

                     A Sinosure által szolgáltatott információk részleges jellegéből kifolyólag a Bizottság a mintában szereplő exportáló gyártóknak nyújtott biztosítás tekintetében nem tudott olyan konkrét magatartást megállapítani a Sinosure-nél, amelynek alapján a Bizottság meg tudta volna határozni, hogy a Sinosure piaci elvek alapján járt-e el.

                     (358)

                     Ezzel összefüggésben a Bizottság azt sem tudta felmérni, hogy a Sinosure által felszámított biztosítási díjak fedezték-e a kárigények költségét és a Sinosure általános költségeit.

                     (359)

                     Ezenkívül a Bizottság megállapította, hogy néhány exportáló gyártó részesült a Sinosure-nek fizetett exporthitel-biztosítási díjak részleges vagy teljes visszatérítéséből.

                     (360)

                     A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a fent ismertetett jogi keretet a Sinosure az elektromoskerékpár-ágazat esetében kormányzati feladatok ellátásával hajtja végre, és ily módon az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjával együtt értelmezett 2. cikke b) pontjának értelmében közjogi szervként jár el. Ezenkívül részleges együttműködése folytán a Sinosure nem tudta igazolni, hogy normál piaci feltételek szerint járt el és nem nyújtott gazdasági előnyt a mintában szereplő exportáló gyártók számára, vagyis hogy a biztosítást nem a Sinosure működési költségeinek fedezéséhez szükséges minimális díj alatti biztosítási díjakon nyújtotta. Egyéb adatok hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a (362) preambulumbekezdésben ismertetett külső referenciaérték a lehető legpontosabb becslését nyújtja a piaci feltételek mellett elegendő biztosítási díjnak is.

                     (361)

                     A Bizottság azt is megállapította, hogy az exportbiztosítási program keretében nyújtott támogatások egyedi jellegűek, mivel ezekhez kivitel nélkül nem lehetne hozzájutni, és ezért az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében a kiviteltől függenek.

               c)   A támogatás összegének kiszámítása

                     (362)

                     A kiegyenlíthető támogatás összegét a kedvezményezetteknek juttatott, a vizsgálati időszak vonatkozásában megállapított gazdasági előny mértékének megfelelően számították ki. A kedvezményezetteknek juttatott gazdasági előny az alaprendelet 6. cikkének c) pontja szerint a vállalat által a Sinosure rövid lejáratú biztosítása esetében fizetendő díj összege és a vállalat által a piacon megszerezhető, összehasonlítható exporthitel-biztosítás esetében fizetendő összeg közötti különbözet.

                     (363)

                     Mivel a Sinosure Kína belföldi exporthitel-biztosítási piacának mintegy 90 %-át teszi ki, a Bizottság nem tudott megállapítani piaci alapú belföldi biztosítási díjat. A korábbi gyakorlattal összhangban a Bizottság így a legmegfelelőbb külső referenciaértéket alkalmazta, amellyel kapcsolatosan információk könnyen hozzáférhetőek voltak, azaz az Amerikai Egyesült Államok Export-Import Bankja (a továbbiakban: Ex-Im Bank) által nem pénzügyi intézmények esetében az OECD-országokba irányuló kivitelre alkalmazott biztosítási díjakat (43).

                     (364)

                     A vizsgálati időszak alatt visszatérített exporthitel-biztosítási díjakat támogatásként kezelte. Mivel nem volt bizonyíték arra vonatkozóan, hogy az exportáló gyártóknál felmerültek volna olyan többletköltségek, amelyek kiigazítást tennének szükségessé, a gazdasági előny a vizsgálati időszak során kapott visszatérítés teljes összegeként került kiszámításra.

                     (365)

                     A Yadea felvilágosítást kért a gazdasági előny kiszámításáról, és azt állította, hogy a gazdasági előnyt – veszteség esetén – a tényleges tőkekompenzáció alapján kell kiszámítani, amennyiben ez alacsonyabb, mint a biztosított tőke. A Yadea továbbá felvilágosítást kért arra vonatkozóan, hogy a Bizottság alkalmazott-e a számításaihoz „mentességi arányt”.

                     (366)

                     E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a gazdasági előny kiszámítására a (362) preambulumbekezdésben meghatározott módszer szerint került sor. Ami a gazdasági előnyt illeti, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy azt a biztosított tőke összege után kell kiszámítani, ami egyúttal a Yadea által fizetett biztosítási díj kiszámításának alapja, amint az a kérdőívre adott válaszában szerepel. Megjegyzendő továbbá, hogy a Bizottság nem alkalmazott mentességi arányt. A fentiek alapján ezt az állítást el kellett utasítani.

                     (367)

                     Ebben a rendszerben a vizsgálati időszak alatt a mintába felvett exportáló gyártók tekintetében megállapított támogatási összeg a következő:

                        2. táblázat

                        Kedvezményes finanszírozás és biztosítás: exporthitel-biztosítás

                                 Vállalat/Csoport

                                 Támogatási ráta

                                 Bodo Vehicle csoport

                                 0 %

                                 Giant csoport:

                                 0 %

                                 Jinhua Vision Industry és Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,50 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 0,17 %

                                 Yadea csoport:

                                 0,50 %

               3.7.   Az állam által a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében biztosított áruk

         3.7.1.   A megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében biztosított gyártási alapanyagok (elektromos motorok és akkumulátorok)

         a)   Bevezetés

                     (368)

                     A panaszos állítása szerint az elektromoskerékpár-ágazat a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében jutott gyártási alapanyagokhoz (például összeszerelt vagy összeszereletlen akkumulátorokhoz, motorokhoz és egyéb kerékpáralkatrészekhez).

                     (369)

                     A vizsgálat részeként a Bizottság ellenőrizte a mintában szereplő exportáló gyártók által az elektromoskerékpár-alkatrészek (akkumulátorok és motorok) belföldi beszerzéseire vonatkozólag benyújtott információkat. Ezzel egyidejűleg a Bizottság elemzésnek vetette alá a szóban forgó alkatrészek egyetlen együttműködő beszállítója, a Bafang árpolitikáját, az elemzés pedig rávilágított arra, hogy a vállalat alacsonyabb áron biztosította ezeket az alkatrészeket a hazai piac, mint a külföldi piac számára.

                     (370)

                     Amint azt a (163)–(173) preambulumbekezdés részletesebben kifejti, a kínai kormány nem tanúsított együttműködést a kínai belső piacon tevékenykedő alkatrész-beszállítók tekintetében, és elutasította, hogy pontosítást nyújtson, vagy kulcsfontosságú információkkal szolgáljon az akkumulátorok és motorok belföldi piacáról. Ebből adódóan a Bizottságnak következtetéseit az alaprendelet 28. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre kellett alapoznia.

                     (371)

                     A vizsgálat rámutatott arra, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók számára alkatrészeket beszállító vállalatok némelyike állami tulajdonban áll vagy a Kínai Kerékpárszövetség (CBA) tagja. A Kínai Kerékpárszövetség tagjaként a vállalatokat terhelik bizonyos kötelezettségek a kínai kormány elektromoskerékpár-ágazatra vonatkozó politikájának végrehajtása terén. A Bizottság ezért elemzésnek vetette alá a kínai kormány motorokra és akkumulátorokra vonatkozó ismert politikáit, különösen annak megállapítása érdekében, hogy az elemzés vagy bármely más rendelkezésre álló információ alapján a kínai kormány ez irányú politikái értelmezhetők-e úgy, hogy megbízzák a motor- és akkumulátorbeszállítókat azzal, hogy kedvezőbb feltételekkel értékesítsenek a hazai elektromoskerékpár-gyártók számára. Végezetül a Bizottság elemezte, hogy ennek eredményeképpen a kínai kormány biztosított-e gazdasági előnyöket a kínai motor- és akkumulátorbeszállítók részére.

               b)   Az együttműködés részleges hiánya és a rendelkezésre álló tények felhasználása

                     (372)

                     Amint azt a (164) preambulumbekezdés kiemeli, a kínai kormány a Bizottság felkérése ellenére nem juttatta el az elektromoskerékpár-alkatrészek beszállítói számára összeállított egyedi kérdőívet az ismert kínai beszállítókhoz. A kínai kormány azt állította, hogy nem rendelkezett hatáskörrel arra, hogy információt kérjen az elektromoskerékpár-alkatrészek beszállítóitól, mivel azok a kínai kormánytól függetlenül működnek.

                     (373)

                     Emellett a kínai kormány nem nyújtotta be a vizsgált elektromoskerékpár-alkatrészek kínai beszállítóinak és vállalatuk tulajdonosi szerkezetének jegyzékét, azt állítva, hogy ez bizalmas információ. A kínai kormány továbbá nem volt hajlandó részletes információkat szolgáltatni az elektromos kerékpárok gyártásához felhasznált alapanyagok kínai belső piacának jellemzőiről. Például az állami tulajdonban álló vállalatok belföldi termelésből és fogyasztásból való részesedéséről, a belföldi piac méretéről, az állam és/vagy az állami tulajdonú vállalatok árképzési politikájáról, a gyártáshoz felhasznált alapanyagok belföldi piacon érvényes tényleges áráról, a behozatalt és a kivitelt érintő korlátozásokról és a vonatkozó statisztikákról.

                     (374)

                     Amint azt az (50) preambulumbekezdés említi, csupán egyetlen, a mintában szereplő exportáló gyártók számára alapanyagot biztosító kerékpáralkatrész-beszállító (a Bafang) nyújtott be információt tevékenységéről, és működött együtt saját kezdeményezésére a vizsgálatban.

                     (375)

                     Mivel nem kapott információt a kínai kormánytól különösen a belföldi piac struktúrájára, az árképzési mechanizmusokra és az árakra, valamint a vállalatok részesedési viszonyaira nézve, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a vizsgálat szempontjából alapvető fontosságú információkat nem kapott meg.

                     (376)

                     Az együttműködő beszállító az elektromoskerékpár-ágazat számára motorokat gyártó kínai vállalatok közül az egyik legjelentősebb. Ez a beszállító motorokat és akkumulátorokat is értékesített az elektromoskerékpár-ágazat számára. A vizsgálat fényt derített arra, hogy a vállalat egyenértékű motor- és akkumulátormodelleket piactól függően eltérő áron exportált, és következetesen jelentősen alacsonyabb árakon értékesített motorokat a hazai piacon, mint az exportpiacokon.

                     (377)

                     Amint azt a 3.2. szakasz említi, a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt, hogy a gyártási alapanyagokat beszállító vállalatok kérdőívre adott válaszainak és a kínai kormány ez irányú információszolgáltatásának hiányában a Bizottságnak az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdése értelmében esetleg a rendelkezésre álló tényekre kell alapoznia a motorok, akkumulátorok, vezérlőegységek és az elektromos kerékpárok egyéb alkatrészeinek beszállítóival kapcsolatos információkra vonatkozó ténymegállapításait.

                     (378)

                     A Bizottság lehetőséget biztosított a kínai kormánynak észrevételei megtételére. A kínai kormány azonban ez ügyben nem tett észrevételt és nem szolgált további információkkal vagy bizonyítékokkal.

               3.7.2.   Motorok biztosítása a megfelelő ellenszolgáltatásnál jóval kisebb összeg fejében

         3.7.2.1.   Elektromoskerékpár-motorok belföldi beszállítóinak tulajdonviszonyai és állami befolyásolása

                     (379)

                     Amint azt a (404) preambulumbekezdés bővebben kifejti, elsőként megjegyzendő, hogy a kínai belső motorpiacot elsősorban a 90 %-ot meghaladó piaci részesedéssel rendelkező kínai beszállítók uralják.

                     (380)

                     Miután a kínai kormány nem szolgáltatott információkat az elektromoskerékpár-motorok hazai beszállítóinak számára és tulajdonosi szerkezetére vonatkozólag, a Bizottság elsőként az exportáló gyártók mintában szereplő öt csoportja által megnevezett beszállítók helyzetét elemezte.

                     (381)

                     Ennek alapján a Bizottság 10 kínai beszállítót azonosított.

                     (382)

                     A mintában szereplő exportáló gyártóknak motort beszállító 10 vállalat közül három – köztük a Bafang – tagja volt a Kínai Kerékpárszövetségnek (CBA), egy pedig állami tulajdonban állt. Az állami tulajdonú vállalat és a CBA-tagok a mintában szereplő exportáló gyártóknak beszállított teljes mennyiség 41 %-át, a teljes érték legfeljebb 66 %-át képviselték a vizsgálati időszakban. A Bizottság a többi beszállító közül csupán három esetében tudott megbizonyosodni arról, hogy magántulajdonban állnak (ezek a vállalatok a beszerzési volumen 46 %-át és a beszerzési érték 29 %-át tették ki), a fennmaradó három beszállítóról pedig nem tudott információt szerezni (ezek a vállalatok a volumen 13 %-át, az érték 5 %-át tudhatták magukénak). Amint azt a (133)–(134), valamint a (136)–(139) preambulumbekezdés kifejti, a figyelembe vett időszakban a CBA az Államtanács igazgatása alatt állt. Alapszabályának 3. cikke is kimondja, hogy a szövetségnek igazodnia kell – egyebek mellett – a nemzeti politikákhoz. Ezen túlmenően a CBA alapszabálya bizonyos kötelezettségeket ró tagjaira, 11. cikke ugyanis kimondja, hogy a tagoknak be kell tartaniuk „a kerékpárágazatot érintő nemzeti törvényeket és rendeleteket”, valamint „tiszteletben kell tartaniuk a szövetség szabályait és rendelkezéseit, és végre kell hajtaniuk a szövetség határozatait”.

                     (383)

                     Ennek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a CBA tagjai szigorú kötelezettségekkel tartoznak a szövetség felé, amely az Államtanács állami tulajdonú eszközök felügyeletével és kezelésével megbízott bizottságának üzleti iránymutatása és felügyelete alatt áll. Következésképpen a Bizottság a CBA tagjait, köztük az alkatrész-beszállítókat úgy tekinti, mint a kerékpárágazat alárendelt kulcsszereplőit, amelyek megbízást kaptak a kínai kormánytól a nemzeti politika végrehajtására, hogy ezáltal megvalósítsák az elektromoskerékpár-gyártáshoz kapcsolódó tágabb célkitűzéseket. Ezért a Bizottság további vizsgálatnak vetette alá ezeket a politikákat.

                     (384)

                     Több fél azt állította, hogy a CBA egy nonprofit szervezet, amelynek tagjai a kerékpáriparban tevékenykedő olyan vállalatok, kutatóegységek és helyi szövetségek, amelyek önként csatlakoztak hozzá. E felek azt is állították, hogy a CBA tagjainak többsége magánvállalkozás.

                     (385)

                     Ebben a tekintetben a Bizottság hivatkozott a (166) és a (170) preambulumbekezdésre, amelyek kimondják, hogy mivel a kínai kormány megtagadta, hogy a belföldi alapanyag-beszállítók tulajdoni viszonyaival kapcsolatosan információt szolgáltasson, a Bizottság kénytelen volt a rendelkezésre álló tényekre támaszkodni. A Bizottság rendelkezésére álló információk azt mutatták, hogy számos CBA-tag állami tulajdonban lévő vállalat is.

                     (386)

                     A kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság nem bizonyította, hogy a CBA egy állami szerv.

                     (387)

                     E tekintetben a Bizottság hivatkozott a (138) preambulumbekezdésre, és megerősítette azt a következtetését, miszerint a CBA az „Államtanács, a Polgári Ügyek Minisztériuma és a társadalom illetékes üzleti egységének” politikai iránymutatása és felügyelete alatt működik. Ez volt a helyzet a 2016-os évben is, amikor a tizenharmadik kerékpárágazati terv elfogadásra került.

                     (388)

                     A kínai kormány azt is állította, hogy az elektromos kerékpárok mintában szereplő exportáló gyártóinak motort szállító hazai beszállítók csak egyharmada állami tulajdonban lévő vállalat vagy a CBA tagja. Emellett rámutatott, hogy a meglévő joggyakorlat szerint az állami tulajdon nem elegendő a megbízás és az utasítás bizonyításához.

                     (389)

                     A Bizottság először is megjegyezte, hogy a kínai kormány nem vitatta azon ténymegállapításait, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók belföldi motorbeszállítóinak jelentős része állami tulajdonban lévő vállalat és/vagy a CBA tagja. Együttműködés hiányában, bár az állami tulajdon és/vagy a CBA-tagság önmagában nem elégséges feltétel a megbízás és az utasítás bizonyításához, fontos elem e tekintetben. Amellett, hogy a (138) preambulumbekezdésben bizonyítást nyert, hogy ezek a szervezetek követték a kormányzati politikákat és célkitűzéseket, a Bizottság azt is megállapította hogy – amint azt a (390)–(412) preambulumbekezdés is bemutatja – az elekromoskerékpár-ágazat belföldi motorbeszállítóinak a kínai kormány megbízást adott, és utasította azokat. Ennek alapján ezeket az észrevételeket el kellett utasítani.

               3.7.2.2.   Kormányzati politikák és célkitűzések

                     (390)

                     A Bizottság több jogforrást talált, amelyek arra utalnak, hogy a motorágazat az elektromoskerékpár-ágazat beszállítói láncában betöltött szerepénél fogva állami támogatásban részesül.

                     (391)

                     E dokumentumok közé tartozik a kerékpár- és elektromoskerékpár-ágazat tizenkettedik ötéves terve, a tizenharmadik kerékpárágazati terv, a Könnyűipari Fejlesztési Terv (2016–2020), a Suzhou Város Önkormányzatának Főhivatala által kiadott, a város ipari-gazdasági korszerűsítését támogató fejlesztési alapra vonatkozó adminisztratív intézkedésekről szóló közlemény (SU FU BAN 2014. évi 137. sz.) és az ahhoz kapcsolódó, a Suzhou városának 2016. évi fiskális fejlesztési alap programjára vonatkozó pályázati közlemény, valamint a tianjini önkormányzat 2016–2020-as időszakra szóló tizenharmadik ötéves könnyű- és textilipari fejlesztési terve. Ezeket a dokumentumokat a 3.1. szakasz elemezte.

                     (392)

                     Ezek a dokumentumok hangsúlyozzák annak szükségességét, hogy javuljon az elektromoskerékpár-gyártók főbb gyártási alapanyagainak, többek között a motoroknak a minősége és működése, valamint hogy teljessé váljon a kerékpárágazat beszállítói lánca, és ezáltal létrejöjjön Kínában egy függőlegesen integrált, önálló elektromoskerékpár-gyártó lánc.

                     (393)

                     E dokumentumok ismertetik továbbá az elektromoskerékpár-gyártók és beszállítóik számára biztosított különféle támogatási rendszereket, vagyis a kedvezményes finanszírozás, adó-visszatérítés/adómentesség formájában rendelkezésre álló támogatásokat (lásd a (105)–(106) preambulumbekezdést).

               3.7.2.3.   Megbízás és utasítás

                     (394)

                     A Bizottság elsőként emlékeztet arra, hogy a kínai kormány együttműködésének részleges hiánya miatt – a Bafangtól eltekintve – az alapanyag-beszállítóktól nem érkezett válasz a kérdőívre, ezért a motorbeszállítók belföldi piaca tekintetében a Bizottság nem volt birtokában alapvető fontosságú információknak. Következésképpen a megbízásra vonatkozó ténymegállapításainak meghozatala során a Bizottságnak az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdése értelmében a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia. A Bizottság számára e területen rendelkezésre álló információk a következőkből álltak: a mintában szereplő exportáló gyártóktól a hazai motorbeszállítóikra vonatkozólag kapott információk, a CBA-val és tagjaival kapcsolatos nyilvánosan hozzáférhető információk, az egyetlen együttműködő alapanyag-beszállítótól begyűjtött információk, valamint egy, kifejezetten a kínai motorgyártásra vonatkozó ágazati jelentés, amelyet a panaszos nyújtott be.

                     (395)

                     A mintában szereplő exportáló gyártók beszállítóival kapcsolatban a Bizottság a (382) preambulumbekezdésben megállapította, hogy azok a CBA-tagok, amelyek motort szállítottak be a mintában szereplő exportáló gyártóknak, a mintában szereplő exportáló gyártók részére beszállított teljes hazai mennyiség 41 %-át, a teljes hazai beszállítás értékének legfeljebb 66 %-át képviselték a vizsgálati időszakban. Emellett a Bizottság a (382) és a (383) preambulumbekezdésben arra a következtetésre jutott, hogy a CBA tagjai, köztük az alkatrész-beszállítók alárendelt kulcsszereplők, amelyek megbízást kaptak a nemzeti politika végrehajtására, hogy ezáltal megvalósítsák a kapcsolódó elektromoskerékpár-gyártás tágabb célkitűzéseit. A fentiek alapján és egyéb információk hiányában a Bizottság ezt a helyzetet a kínai belső motorpiac egésze szempontjából reprezentatívnak tekinti.

                     (396)

                     Konkrétabban megfogalmazva, a vizsgálat az egyetlen együttműködő motorbeszállítóról megállapította, hogy hasonló modelleket piactól függően eltérő árakon exportált, és következetesen kedvezőbb árakon értékesített motorokat a hazai piacán, mint exportpiacain. A hazai piacon alkalmazott értékesítési árak átlagosan több mint 33 %-kal alacsonyabbak voltak az exportáraknál. Ez az árkülönbözet egyes modelleknél elérte a 67 %-ot.

                     (397)

                     A vizsgálat rámutatott arra is, hogy az azonos modellekhez rendeltetési helyüktől függetlenül azonos költségek kapcsolódtak. Közvetkezésképpen az exportált és a hazai piacon értékesített modellek közötti árkülönbözet nem magyarázható az eltérő költségszerkezettel. A Bafang állítása szerint az árkülönbözet az exportpiacokon tapasztalható magasabb értékesítési költségekből ered. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy az árkülönbözetnek csupán a töredéke tulajdonítható a magasabb értékesítési költségeknek. A Bafang nem állította, hogy az árkülönbözet az eltérő piaci feltételekből fakadt volna, és ezt a feltételezést a vizsgálat során megállapított tények sem támasztják alá. Éppen ellenkezőleg, a CBA tagjaként a Bafang alárendelt szerepet tölt be a szövetségben, amelynek tizenharmadik kerékpárágazati terve javítani igyekszik az elektromos kerékpárt exportáló gyártók exportteljesítményét (lásd a (112)–(113) preambulumbekezdést). Következésképpen, az ágazat exportteljesítményéhez való hozzájárulás érdekében a vállalat megbízást vagy utasítást kapott arra, hogy a gyártási alapanyagokat alacsonyabb áron értékesítse a hazai piacon, hogy az elektromos kerékpárt exportáló kínai gyártók jóval alacsonyabb árakon tudják kínálni termékeiket az exportpiacokon, mint versenytársaik, amelyeknek nem támogatott árakon kell beszerezniük a motorokat.

                     (398)

                     Több fél azt állította, hogy a Bafang azon döntése, miszerint az exportpiacokon magasabb árakat számít fel, mint a belföldi piacon, nem tekinthető irracionálisnak. Először is, ez kapcsolódhat az eladás utáni költségekhez. Másodszor, függhet a két piacon tapasztalható verseny eltérő szintjétől. Harmadszor, függhet a nagyobb belföldi kereslettől és a Bafang márka elismertségétől.

                     (399)

                     Az első felvetéssel kapcsolatban a Bizottság a (397) preambulumbekezdésre utal, amelyben már foglalkozott ezzel az állítással a beszállító létesítményeiben ellenőrzött információk fényében. Ami a második és a harmadik felvetést illeti, elöljáróban meg kell jegyezni, hogy a fent említett állítást nem támasztották alá új elemekkel. Mindenesetre, tekintettel a kínai kormány együttműködésének a (163)–(169) preambulumbekezdésben említett részleges hiányára, a Bizottság nem rendelkezett a belföldi és az exportpiacokon tapasztalható verseny eltérő szintjeire, valamint a belföldi piacon a különböző motorbeszállítók helyzetére vonatkozó, döntő fontosságú információkkal. Ennek alapján a Bizottságnak a rendelkezésre álló információkra, vagyis az alapanyag-beszállítóktól kapott egyetlen kitöltött kérdőívre kellett alapoznia ténymegállapításait. Nincs arra vonatkozó bizonyíték, hogy a belföldi és az exportpiacon tapasztalható verseny szintje olyan mértékben eltérő lenne, hogy az a két piac között ilyen eltérő árszintet eredményezne. Nincs továbbá a Bafang márka elismertségére vonatkozóan sem bizonyíték, sem pedig arra vonatkozóan, hogy ez miként befolyásolta a különböző árképzést. Ha egyáltalán létezik, a márka elismertsége hatással lehetne az árképzésre a belföldi piacon is, mivel a belföldi piacon is indokolhatna a versenytársakénál magasabb árat. Ezen az alapon az állítást el kellett utasítani.

                     (400)

                     Ezen túlmenően a hazai piacon értékesített és az exportra értékesített motorok ára közötti jelentős különbség alapján az észszerű gazdasági döntés az lenne, hogy a vállalat az elérhető jóval magasabb nyereség miatt inkább az exportpiacokon igyekszik értékesíteni motorjait. A vállalat még akkor is magasabb jövedelmezőséget ért volna el, ha a harmadik országok piacán meglévő részesedésének növelése érdekében a vizsgálati időszakban felszámított árakhoz képest csökkenti a motorok exportárát. Még ez esetben is jóval magasabb jövedelmezőséget ért volna el az exportpiacokon, mint a hazai piacon. Az exportértékesítés volumenének növekedése mellett a teljes jövedelmezőség meghaladta volna még a jelenlegi szinteket is. A fenti megfontolások ellenére a vizsgálat kimutatta, hogy a vizsgálati időszakban a Bafang fő tevékenysége mindvégig a haza piacra irányult. A Bafang azt állította, hogy az a tény, hogy belföldi értékesítésük a vizsgálati időszak alatt észszerű nyereséget eredményezett, azt bizonyította, hogy nem értékesítettek alacsonyabb áron a belföldi piacon, és hogy árazási magatartásuk nem volt irracionális.

                     (401)

                     Bár nem vitatott, hogy a Bafang belföldi értékesítése nyereséges volt, az aktában szereplő információk azt mutatják, hogy a belföldi árak lényegesen alacsonyabbak voltak az exportáraknál. A Bizottság által a (400) preambulumbekezdésben kifejtettek lényege nem az volt, hogy a racionális döntés a nyereség termelése lenne, hanem az értékesítés kiterjesztése olyan exportpiacokra, ahol a nyereséget a (396) preambulumbekezdésben tárgyalt jelentős árkülönbség miatt növelni lehet, vagy alternatív módon a belföldi értékesítési árak növelése legalább az exportértékesítésekkel azonos szintre, annak érdekében, hogy maximalizálják a teljes nyereséget.

                     (402)

                     A Giant azt is állította, hogy a WTO „EC — Countervailing Measures on DRAM Chips” [EK – a DRAM-chipekre kivetett kiegyenlítő intézkedések] ügyben elfogadott vizsgálóbizottsági jelentése (44) szerint az, hogy egy fél olyan módon jár el, amely „kereskedelmi szempontból észszerűtlen, nem elegendő a megbízás vagy az utasítás megállapításához”.

                     (403)

                     E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a (394)–(397) és a (404) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a megbízásra és az utasításra vonatkozó következtetés nem a Bafang esetében megfigyelt árkülönbségen alapul. A Bizottság ezt az elemet inkább a megbízás és utasítás hatásának, semmint alapjának tekintette. Ennek alapján a Bizottság az állítást elutasította.

                     (404)

                     Emellett a Bizottság figyelembe vett egy kifejezetten a kínai elektromoskerékpár-motor ágazattal foglalkozó jelentést („Tanácsadói jelentés a kínai elektromoskerékpár-motor ágazatban jelentkező piaci keresletről és beruházási igényekről a 2018 és 2023 között időszakra vonatkozólag”), amelyet a YuboZhiye Market Consulting vállalat készített (45). A honlapon szereplő leírás szerint a jelentés „az országos statisztikai intézetek, piacfigyelő adatbázisok, ágazati társulások (szakértők), behozatali és kiviteli statisztikákat összeállító szervek, kutatóintézetek és egyéb intézmények adataival összhangban a YuboZhiye kutatói által szolgáltatott adatokon alapul”. A nyilvánosan hozzáférhető jelentésből kiderül, hogy a kerékpármotorok behozatala 2017-ben a hazai értékesítésnek csupán kevesebb mint 10 %-át tette ki. Ebből a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az árakat egyértelműen a piac hazai szereplői határozzák meg, és nem gyakorolnak rájuk befolyást az importárak, amelyek jellemzően igazodnak a belföldi árakhoz. Mindezt megerősíti a mintában szereplő exportáló gyártók által importból beszerzett motorok árának elemzése, amely szerint az összevethető modellek esetében az importárak szorosan követik a hazai motorbeszállítók, köztük a Bafang által felszámított árakat. Konkrétan az elhelyezkedése és teljesítménye alapján fő modellnek számító motor tekintetében, amelyet a mintában szereplő exportáló gyártók a vizsgálati időszakban egyaránt beszereztek importból és a hazai piacról, az árkülönbség nem érte el a 3 %-ot.

                     (405)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően a Bafang kijelentette, hogy nem támasztották alá bizonyítékokkal azt a kijelentést, hogy a belföldi piaci szereplők ármeghatározók, és nem befolyásolhatják őket az importárakat. Azt is állította, hogy az a megállapítás, miszerint a belföldi árak ugyanolyan szinten vannak, mint az importárak, csak a megfelelő díjazást tükrözi.

                     (406)

                     E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a kínai kormány együttműködésének a (163)–(173) preambulumbekezdés tárgyalt részleges hiánya miatt a motorok belföldi piacának szerkezetére, valamint az ármeghatározási mechanizmusra vonatkozó, döntő fontosságú információk nem álltak a Bizottság rendelkezésére. Ezért a Bizottságnak a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia, és úgy ítélte meg, hogy a (404) preambulumbekezdésben említett, kifejezetten a motorgyártásra vonatkozó ágazati jelentésben szereplő információk észszerűek voltak. Ezen túlmenően, mivel a motorok behozatala 2017-ben csak az elektromos motorok fogyasztásának 10 %-át képviselte Kínában, nem valószínű, hogy más országok exportőrei képesek lennének – legalábbis jelentős mértékben – befolyásolni a belföldi árakat. Mindenesetre a Bafang nem szolgáltatott semmilyen bizonyítékot ennek az állításnak az alátámasztására. Ennek alapján a Bizottság elutasította az állítást.

                     (407)

                     Következésképpen az a tény, hogy a motorok ára a kínai belső piacon jelentősen alacsonyabb az exportra szánt motorok áránál egy további jele annak, hogy a kormány megbízta és utasította a belföldi motorbeszállítókat arra, hogy alacsony árakon értékesítsenek motorokat az elektromoskerékpár-ágazat számára, ami – a kínai kormány által szolgáltatott ellentétes információ hiányában – magyarázatot ad a hazai motorbeszállítók irracionális viselkedésére.

                     (408)

                     Ezenkívül a jelentés bizonyítékot szolgáltat arra nézve, hogy az elektromoskerékpár-ágazat támogatásban részesül, és hogy ezeket a támogatásokat annak érdekében ítélik oda, hogy az elektromoskerékpár-ágazat, azon belül a motorbeszállítók gazdasági előnyhöz jussanak. Ezt támasztja alá a következő kivonat:

                                 —

                                    „Az elektromoskerékpár-ágazat »tizenharmadik ötéves terve« elsősorban a járműipar villamosítására tesz javaslatot, főként abból a célból, hogy felváltsák a hagyományos üzemanyaggal hajtott járműveket. […] Az ezen iparágakat támogató állami politikák teremtették meg az elektromoskerékpár-ágazat fejlődésének alapjait. Bár a kormányzat elsősorban az alternatív energiaforrással működő járművek iparágának fejlesztését támogatja, az alapvető motortechnológiák terén fennálló összefonódás miatt hasonló mértékben ösztönzi az elektromoskerékpár-motorok ágazatának fejlődését.”(XI. fejezet I. szakasz II. alszakasz).

                     (409)

                     A Bizottság e „támogató politikák” jellegének meghatározásához a 2016 és 2020 közötti időszakra szóló Könnyűipari Fejlesztési Tervre támaszkodott. A Bizottság különösen a támogató intézkedések (101)–(106) preambulumbekezdésben említett három csoportját vette figyelembe.

                     (410)

                     A jelentés más vonatkozó információkat is tartalmaz, amelyek igazolják, hogy a kínai motorágazat az elektromos kerékpárok beszállítói láncának részeként támogatásban részesül:

                                 —

                                    „Az elektromoskerékpár-gyártáshoz szükséges nyersanyagok és kiegészítők költsége a teljes költség mintegy 70 %-át teszi ki. A nyersanyagok árának változása közvetlen kihatással van a termékek árára. Különösen az állandó mágneses anyagok, például az NdFeB árának folyamatos emelkedése nyomta fel a termékek árát. Az elektromos kerékpárok gyártásához felhasznált elektromoskerékpár-motorok támogatása és a feldolgozóipar fejlesztése közvetlen befolyást gyakorol a motorágazatra.”(I. fejezet III. szakasz).

                                 —

                                    „2013 és 2017 között az elektromoskerékpár-motorok ágazata rohamosan fejlődött Kínában. A kínai elektromoskerékpár-motorok ágazatának felfutása az állam és a vállalkozások erőteljes ösztönző erejének köszönhető.”(II. fejezet I. szakasz IV. alszakasza).

                                 —

                                    „A kerékpárok villamosításának fejlődési tendenciája nagy jelentőséggel bír az elektromoskerékpár-motorok ágazatának fejlődése szempontjából. Elengedhetetlenül szükséges az ágazat viszonylatában jelentkező piaci kereslet bővítéséhez és annak ösztönzéséhez, hogy az ágazat mérete tovább növekedjen. Ezen túlmenően,

                                          miután a motor az elektromos kerékpár fő alkotóeleme, a motorágazat fejlesztése kulcsfontosságú szerepet tölt be, mivel növeli a teljes iparági lánc versenyképességét
                                       .”(III. fejezet I. szakasz I. alszakasz, a kiemelés utólagos).

                                 —

                                    „Jelenleg az állam adókedvezményt biztosít a motorágazatban végzett technológiai kutatás-fejlesztés számára. A motorágazatban általánosan használt technológia fejlesztése nagy eséllyel alkalmazásra kerül az elektromoskerékpár-motorokban, és kedvező hatást gyakorol az ágazat fejlődésére.”(III. fejezet I. szakasz III. alszakasz).

                                 —

                                    „Az állam támogatja az elektromos kerékpárokhoz készült elektromoskerékpár-motorok ágazatának fejlesztését. Az elektromoskerékpár-ágazat széles alkalmazási körének és a kereslet nagy volumenének köszönhetően jelentősen nőtt a foglalkoztatottak száma. Ezért az ország a jövőben is erőteljesen támogatni fogja az elektromoskerékpár-ágazatot, ami nyilvánvaló kihatással lesz az elektromoskerékpár-motorok ágazatára. […] Az állam kiemelt figyelmet szentel a motorágazat fejlesztésének, ebből következően az elektromoskerékpár-motorok ágazatára is kihatással vannak az ország aktív politikái, amelyek bizonyos szintű műszaki és politikai támogatás révén elő fogják segíteni az ágazat fejlődését.”(III. fejezet I. szakasz V. alszakasz).

                                 —

                                    „Megfelelő tőke garantálása: Egyfelől az elektromoskerékpár-motorok tervezése és fejlesztése jelentős mértékű tőkeberuházást igényel. Emellett a vállalkozásoknak napi termelési és irányítási folyamataik során nagy mennyiségű likvid tőkét kell fenntartaniuk a nyersanyagok beszerzéséhez. Másfelől az elektromoskerékpár-motorok gyártása jelentős tőkét igényel ahhoz, hogy megvásárolják és felépítsék azokat a gyártóüzemeket és beszerezzék mindazon termelő berendezéseket, amelyekkel biztosítható az a termelési volumen, amely képes kielégíteni az értékesítési piacon lévő ügyfelek széles körét. Ezért az elektromoskerékpár-motorokat gyártó vállalatok egészséges és fenntartható fejlődésének elengedhetetlen feltétele a megfelelő tőke biztosítása.”(IV. fejezet III. szakasz I. alszakasz).

                                 —

                                    „A fejlett országokhoz, például Európához és az Egyesült Államokhoz képest a kínai elektromoskerékpár-motorok gyártási technológiája bizonyos szintű lemaradással küzd. A kormány erőteljes támogatásának köszönhetően azonban Kína gyártóipara gyorsan fejlődik, és bővül az elektromoskerékpár-ágazat termelési kapacitása.”(V. fejezet I. szakasz I. alszakasz).

                                 —

                                    „A gyártóipar számára biztosított jelentős állami támogatás révén a kínai motorgyártás technológiája folyamatos javuláson megy keresztül, a kerékpármotor-ágazat pedig az utóbbi évek során egyre inkább képes kielégíteni a hazai igényeket. Az elektromoskerékpár-motorok behozatala visszaesett.”(V. fejezet I. szakasz II. alszakasz).

                                 —

                                    „Az elektromoskerékpár-motort közvetlenül felhasználják az elektromos kerékpárok gyártásához, ezért a feldolgozó ágazat fejlődése döntő mértékben meghatározza az elektromoskerékpár-motorok iránti keresletet. […] Az értékesítési piacnak az utóbbi években megvalósult normatív kiigazítása gyakorolt bizonyos hatást az elektromoskerékpár-motorok iránti keresletre.”(VI. fejezet I. szakasz II. alszakasz).

                                 —

                                    „A foglalkoztatás tekintetében a központi kormányzat fő politikája a foglalkoztatás stabilizálására irányul, és az elektromoskerékpár-ágazati lánc a támogató gyártóktól a feldolgozó szolgáltatókig számos munkalehetőséget kínál. Emellett az elektromoskerékpár-motorok viszonylag magas technológiai szintje jól illeszkedik a foglalkoztatás és az ipar korszerűsítésének ösztönzését célzó politikához. Ezért a központi kormányzat támogatja az elektromoskerékpár-motorok ágazatának fejlesztését.”(XI. fejezet I. szakasz II. alszakasz).

                                 —

                                    „A kínai kormány ösztönzi az elektromoskerékpár-motorok fejlesztését Kínában. A Kínai Kommunista Párt Központi Bizottságának tizenharmadik ötéves gazdasági és szociális fejlesztési tervéhez készült ajánlások rámutatnak arra, hogy […] ösztönöznünk kell a környezetkímélő közlekedést, azon belül a kerékpáros közlekedést, elő kell segítenünk a kerékpár- és járműipar villamosítását, valamint növelnünk kell az elektromosjármű-gyártás iparosítottsági szintjét. A nemzeti politika által nyújtott támogatás megteremti az ágazat fejlődésének politikai alapját, és megvalósítja a feldolgozó piaci kereslet folyamatos bővülését.”(VIII. fejezet II. szakasz V. alszakasz).

                                 —

                                    „A motorágazatra vonatkozó nemzeti tervek és politikák jelentős politikai támogatást nyújtanak az elektromoskerékpár-ágazat fejlődéséhez.”(XI. fejezet IV. szakasz I. alszakasz).

                                 —

                                    „A kormányzat támogató politikája: Az utóbbi években a központi kormányzat és a helyi kormányzatok számos intézkedést hoztak a motorágazat fejlődésének elősegítése érdekében. Nem csupán politikai támogatást nyújtottak, hanem aktívan megtervezték a vállalkozások átalakulását és korszerűsítését ösztönző intézkedéseket, hogy megteremtsék a megfelelő politikai környezetet, és egyértelműen kijelöljék a fejlődés irányát a kínai motorágazat fejlesztéséhez. Először is, létrehoztak külön támogatási alapokat, továbbá bizonyos térségekben ösztönözték a motorágazat méretének és a klasztereknek a fejlesztését. Másodsorban adó-visszatérítés formájában ösztönözték a vállalkozások által eszközölt beruházások bővítését vagy a termelési érték növelését. Harmadsorban számos tekintetben maximális ösztönzésben és kiemelt támogatásban részesítették a motorágazatot, ami földhasználat, beruházási szolgáltatás, munkaerő-kiegészítés stb. formájában valósult meg, ezzel bátorítva a vállalatokat arra, hogy aktívan dolgozzanak és indítsák be vállalkozásukat, hozzanak létre több ismert márkát és segítsék elő a regionális motorgyártás további fejlődését.”(XI. fejezet IV. szakasz III. alszakasz).

                     (411)

                     Összefoglalva tehát a jelentés megerősíti az elektromoskerékpár-ágazat és a motorágazat kapcsolatát, illetve azt, hogy a motorágazat fejlesztése kulcsszerepet tölt be az elektromoskerékpár-ágazat fejlődésében. Megerősíti továbbá azt is, hogy a kínai kormány támogatásokat biztosít a motorgyártás számára azzal a céllal, hogy fokozza a teljes iparági lánc, azon belül az elektromoskerékpár-ágazat versenyképességét.

                     (412)

                     A fentiekre figyelemmel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai kormány megbízza vagy utasítja a kínai motorgyártókat arra, hogy ezt az alapanyagot a megfelelő ellenszolgáltatásnál kevesebb összeg fejében biztosítsák a hazai elektromoskerékpár-gyártók számára.

                     (413)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően a Giant csoport előadta, hogy a WTO Fellebbezési Testületének az „US – Countervailing Duty Investigation on DRAMs” [Egyesült Államok – A dinamikus véletlen hozzáférésű memóriákra (DRAM-okra) kivetett kiegyenlítő vám vizsgálata] esetről készített jelentése szerint „pusztán politikai nyilatkozatok” nem „minősülhetnek a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodás 1.1 cikke a) bekezdése (1) pontja iv. alpontja értelmében megbízásnak vagy utasításnak.” (46) Továbbá „a felelősségnek egy magánjogi szervezetre történő átruházása vagy a hatalomnak az ilyen szervezet feletti gyakorlása révén megvalósuló megbízás és utasítás aktívabb szerepvállalást, semmint puszta ösztönzést jelent.” (47) A Fellebbezési Testület arra a következtetésre jutott, hogy „egy magánjogi szervezet megbízására vagy utasítására” vonatkozó bizonyíték „valamilyen fenyegetéssel vagy késztetéssel jár.” (48) A Giant csoport ezen túlmenően hivatkozott a WTO Fellebbezési Testületének az „US – Export Restraints” [Egyesült Államok – kiviteli korlátozások] esetről készített jelentésére, amely megjegyzi, hogy „mind a megbízás, mind az utasítás cselekménye tehát szükségszerűen magában foglalja a következő három elemet: i. kifejezett és megerősítő intézkedés, legyen az akár delegálás, akár parancs; ii. egy konkrét félnek címzett; valamint (iii) tárgya egy konkrét feladat vagy kötelesség.” (49) Ezért pusztán a felügyelet vagy az általános szabályozási hatáskörök gyakorlása nem elegendő a megbízás és az utasítás megállapításához (50).

                     (414)

                     E tekintetben megjegyzendő, hogy a Bizottság következtetései nem csupán a 3.1. pontban részletezett pusztán politikai nyilatkozaton alapulnak. A CBA szerepén is alapulnak, amely egy nemcsak kerékpárgyártókat, hanem motorgyártókat is tömörítő szervezetként a legmagasabb kínai hatóság, azaz az Államtanács felügyelete és irányítása alatt áll. Emellett emlékeztetni kell arra is, hogy a CBA tagjai kötelesek végrehajtani a CBA határozatait, és ezért alárendeltnek tekintendők. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a CBA kiadta a tizenharmadik kerékpárágazati tervet, amelynek célja az elektromos kerékpárokat exportáló gyártók exportteljesítményének javítása, amint azt a (112) és a (113) preambulumbekezdés említi. A fenti megfontolásokat a kifejezetten a motorgyártásra vonatkozó ágazati jelentésben szereplő, és a (408)–(410) preambulumbekezdésben felsorolt számos részlet is alátámasztja, ami azt mutatja, hogy a motorágazatnak nyújtott támogatás az elektromos kerékpárok ellátási láncában betöltött pozíció függvénye. Ezen az alapon az állítást el kellett utasítani.

                     (415)

                     A Giant csoport emellett úgy vélte, hogy a Bizottság megfordította a bizonyítási terhet a (407) preambulumbekezdésben azzal, hogy a kínai kormány együttműködésének részleges hiányára hivatkozott a megállapított következtetések tekintetében. A Giant csoport hangsúlyozta, hogy a bizonyítási kötelezettség a Bizottságot terheli, és hogy a Bizottság nem bizonyította, hogy az elektromoskerékpár-akkumulátorok és -motorok biztosítása rendes körülmények között a kormány feladata lenne.

                     (416)

                     E tekintetben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a rendelkezésre álló tényeken alapuló, a (414) preambulumbekezdésben összefoglalt bizonyítékok elegendőek a megbízás és az utasítás bizonyításához. Emlékeztetni kell arra is, hogy a kínai kormány nem tett észrevételeket, illetve nem nyújtott be további információkat, miután tájékoztatták arról, hogy a Bizottság a rendelkezésre álló tényeket kívánja alkalmazni a gyártási alapanyagoknak a megfelelő ellenszolgáltatásnál kevesebb összeg fejében történő biztosítása tekintetében. Ennek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem fordította meg a bizonyítási terhet. Ezért ezt az állítást el kellett utasítani.

               3.7.2.4.   A motorgyártók támogatása

                     (417)

                     A Bizottság elsőként arra kíván emlékeztetni, hogy a kínai kormány együttműködésének részleges hiánya miatt a Bizottságnak ténymegállapításait a rendelkezésre álló tényekre kellett alapoznia, amelyek egyfelől a panaszos által benyújtott, kifejezetten az ágazattal foglalkozó jelentésből, másfelől a bizottsági kérdőívre választ adó egyetlen együttműködő motorbeszállító által szolgáltatott információkból álltak.

                     (418)

                     Amint azt a (410) preambulumbekezdés említi, a jelentés több bizonyítékot is szolgáltat arra nézve, hogy az elektromosmotor-ágazat „adó-visszatérítés formájában nyújtott ösztönzés”, valamint „földhasználat, beruházási szolgáltatás és munkaerő-kiegészítés” révén támogatásban részesült.

                     (419)

                     Mindezt alátámasztották a Bafang tevékenysége kapcsán tett ténymegállapítások is. A vizsgálat ugyanis feltárta, hogy ez a vállalat a támogatás több formájában is részesült, azon belül a megfelelő ellenszolgáltatásnál kevesebb összeg fejében biztosított földhasználati jogokban, csökkentett adókulcsban és több vissza nem térítendő támogatásban.

                     (420)

                     Az ellenszolgáltatás megfelelő volta kapcsán – a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodás 14. cikkének (d) pontjára, valamint az alaprendelet 6. cikkének (d) pontjára hivatkozva – több fél észrevételezte, hogy azt a szóban forgó áru vagy szolgáltatás esetén a szolgáltatásnyújtás vagy a vásárlás helye szerinti országban uralkodó piaci feltételek alapján kell meghatározni. Más szóval: az alkalmazott referenciaértéknek a kínai piacon uralkodó feltételekhez kell kapcsolódnia; vagy egy másik ország piacán vagy a világpiacon uralkodó, a kedvezményezett rendelkezésére álló feltételeken kell alapulnia.

                     (421)

                     A Bizottság megállapította, hogy a Kína piacán uralkodó feltételek torzultak a gazdasági szereplők által végrehajtott nemzeti és ágazati politikákra tekintettel. Ezen túlmenően a kínai kormány együttműködésének részleges hiánya miatt a Bizottság nem rendelkezett a kínai motorpiaci helyzetre és az esetlegesen szükséges kiigazításokra vonatkozó, döntő fontosságú információkkal. Ami a másik ország piacán vagy a világpiacon uralkodó feltételeket illeti, ilyen információk nem álltak rendelkezésre olyan részletességgel, amely lehetővé tette volna az értelmes összehasonlítást. Következésképpen a Bizottságnak a rendelkezésre álló információkra kellett támaszkodnia. Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai piacon uralkodó feltételek nem igazolják a kiigazításokat, és ezért a referenciaértéket a (432) preambulumbekezdésben leírt módszerrel számította ki.

                     (422)

                     Több fél azt állította, hogy a Bizottságnak alternatív módon a mintában szereplő együttműködő gyártók motorjainak importárait kellett volna használnia torzítatlan referenciaértékként.

                     (423)

                     E tekintetben, figyelemmel a belföldi motorbeszállítók piaci részesedéseire, valamint arra a tényre, hogy ezek a (404) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint ármeghatározók a kínai piacon, a Bizottság nem tartotta megfelelőnek az importárak referenciaértékként való használatát, mivel ezek szintét ugyanúgy befolyásolták a belföldi piacon tapasztalható torzulások. Ezen az alapon az állítást el kellett utasítani.

                     (424)

                     A Giant csoport és a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság megközelítése megsértette a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás 1.1. cikkének b) pontját, 10. cikkét és 32.1. cikkét, mivel a Bizottság nem kerülheti meg azon kötelezettségét, hogy megállapítsa, hogy a gyártókat megbízták vagy utasították. E tekintetben a Giant csoport azt állította, hogy a Bizottság köteles: (1) elemezni, hogy léteznek-e a gyártóknak nyújtott támogatások; (2) elemezni, hogy a motorokat és az akkumulátorokat a szokásos piaci feltételek mellett vásárolták-e meg; (3) kiszámolni, hogy a támogatások mekkora részét adták tovább a fogyasztóknak.

                     (425)

                     E tekintetben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy következtetése a (414) preambulumbekezdésben összefoglalt, kellően részletes indokokon alapul. Ami a Giant csoport észrevételeit illeti, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy – tekintettel a kínai kormánya együttműködésének részleges hiányára, valamint arra a tényre, hogy csak egy szállító működött együtt önszántából – a Bizottságnak nem álltak rendelkezésére döntő fontosságú információk. Mindazonáltal a rendelkezésre álló információk és az általa elvégzett elemzések alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy teljesültek a megbízás és az utasítás megállapításának feltételei. Ami a fogyasztóknak való továbbadást illeti, mivel a Bizottság elemzése nem összpontosított erre a kérdésre, ezt az állítást lényegtelennek tekintette. A fentiek alapján ezeket az állításokat el kellett utasítani.

               3.7.2.5.   Egyedi jelleg

                     (426)

                     Amint azt a (390)–(412) preambulumbekezdés bemutatta, az elektromoskerékpár-ágazatban működő vállalatokra vonatkozó több jogi dokumentum arra utasítja az alapanyag-beszállítókat, hogy a megfelelő ellenszolgáltatásnál kevesebb összeg fejében biztosítsanak motorokat az elektromoskerékpár-ágazat számára. E dokumentumok alapján bizonyított, hogy az alapanyag-beszállítók csak azon néhány iparág/vállalat számára szállítanak be motorokat, amelyek beleilleszkednek a kínai kormány vonatkozó stratégiájába.

                     (427)

                     A Bizottság így arra a következtetésre jutott, hogy a megfelelő ellenszolgáltatásnál kevesebb összeg fejében biztosított motorok formájában nyújtott támogatás nem általánosan elérhető, hanem az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedinek minősül. Ezenfelül az érdekelt felek egyike sem nyújtott be arra utaló bizonyítékot, hogy a támogatás e formája az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében objektív kritériumokon és feltételeken alapulna.

               3.7.2.6.   Gazdasági előny

                     (428)

                     A mintában szereplő összes exportáló gyártó a motorokat a hazai piacon többnyire tőle független vállalatoktól szerezte be, ugyanakkor bizonyos mennyiséget importált is. A velük kapcsolatban álló vállalatoktól beszerzett mennyiség nem számottevő. Néhány gyártónak a Bafang volt a fő beszállítója, vagyis tőle származott beszerzett volumenük több mint 50 %-a.

                     (429)

                     Amint azt a (396) preambulumbekezdés kifejti, a Bafang a nemzeti politika végrehajtásával megbízott alárendelt szereplőként jelentősen kedvezőbb árakon értékesített motorokat hazai piacán, mint az exportpiacain. Ebből következően a kínai exportáló gyártók a megfelelő ellenszolgáltatásnál kevesebb összeg fejében értékesített motorok révén gazdasági előnyre tettek szert.

                     (430)

                     Több fél azt állította, hogy az alaprendelet 2. cikkének a) pontja és 2. cikkének b) pontja szerint csak a kormány jogosult támogatás nyújtására. Mivel a Bafang egy magántulajdonban lévő vállalat, a 2. cikk b) pontja értelmében nem tekinthető kormánynak, ezért nem nyújthat támogatást.

                     (431)

                     E tekintetben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez az észrevétel nem lényeges a (412) preambulumbekezdésben levont következtetések tekintetében; vagyis hogy az elektromoskerékpár-gyártók motorbeszállítóit a kínai kormány megbízta azzal, illetve utasította arra, hogy ezt az alapanyagot a megfelelő ellenszolgáltatásnál kevesebb összeg fejében szállítsák.

               3.7.2.7.   A támogatás összegének kiszámítása

                     (432)

                     A mintában szereplő vállalatok gazdasági előnyének kiszámításához a Bizottság összevetette a vizsgálati időszakban a Bafang által a motorokért a hazai piacon felszámított árakat az exportárakkal. Az összevetés a motor elhelyezkedésének (agymotor vagy központi motor) és kW-ban mért teljesítményének kombinációja alapján történt. A kiszámított százalékokat a Bizottság alkalmazta azokra az árakra, amelyeket a mintában szereplő exportáló gyártók fizettek a hazai beszállítóktól vásárolt motorokért. További kiigazításokra nem került sor.

                     (433)

                     A Giant csoport azt állította, hogy nincs kapcsolat a helyben vásárolt motorok és az általa az EU-ba exportált elektromos kerékpárok között.

                     (434)

                     E tekintetben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a (428)–(429) preambulumbekezdésben meghatározott gazdasági előny azon elektromos kerékpárt exportáló kínai gyártók számára nyújt előnyt, amelyek a belföldi motorokat a megfelelő ellenszolgáltatásnál kevesebb összeg fejében szerzik be, és nem kapcsolódik az értékesített elektromos kerékpárok konkrét modelljeihez. Ezért a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a Giant csoport gazdasági előnyhöz jutott azzal, hogy belföldön, a kínai kormány (394)–(412) preambulumbekezdésben ismertetett megbízása és utasítása következtében torzított árakon szerzett be motorokat. Ezen az alapon az állítást el kellett utasítani.

                     (435)

                     Ami a belföldi értékesítést illeti, a Bafang azt állította, hogy az ügyleteknek a motorok belföldi eladási átlagárainak megállapításához használt listája egy kapcsolatban álló vállalat felé történt értékesítéseket is tartalmazott. Ezen túlmenően a Bafang egyértelműsítette, hogy ez az egymással kapcsolatban álló felek közötti értékesítéseket exportra szánták, mivel a kapcsolatban álló vállalata az exportértékesítésért felelős belföldi kereskedőként járt el. Ezért a Bafang felkérte a Bizottságot, hogy ne vegye figyelembe ezeket az értékesítéseket a belföldi értékesítési átlagárak kiszámításánál.

                     (436)

                     A Bizottság elfogadta ezt az állítást, és nem vette figyelembe az ilyen értékesítéseket a belföldi értékesítési átlagárak kiszámításánál, mivel meggyőzőnek találta a Bafang által arra vonatkozóan szolgáltatott bizonyítékokat, hogy az ilyen értékesítéseket valóban a belföldi, kapcsolatban álló kereskedőjén keresztül megvalósuló „exportértékesítésnek” kell tekinteni. Mindenesetre – a (437)–(441) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – nem állt rendelkezésre az aktában olyan bizonyíték, amely bizonyítaná, hogy a kapcsolatban álló kereskedőnek történő értékesítésekre „szokásos piaci feltételek mellett” került-e sor vagy sem. Következésképpen a Bizottság a számításokat ennek megfelelően módosította, csak a független vevők felé történt belföldi értékesítéseket figyelembe véve.

                     (437)

                     Ami az exportértékesítések átlagárát illeti, a Bafang a (435) és a (436) preambulumbekezdésben említett értékesítések tekintetében azt állította, hogy a belföldi, kapcsolatban álló kereskedőjén keresztül exportált motorok árait megfelelően ki kell igazítani, hogy azok ne tartalmazzák az utóbbi SGA-költségeit és nyereségét.

                     (438)

                     Ebben az összefüggésben nem lehetett megbizonyosodni arról, hogy a Bafang és vele kapcsolatban álló vállalat közötti ügyletekre „a szokásos piaci feltételek mellett” került-e sor, illetve hogy a kapcsolatban álló vállalat által nem független vevők felé történt exportértékesítést ki kell-e igazítani egy észszerű összeggel az SGA-költségek és a nyereség miatt. Mindenesetre az exportértékesítés árának mérésére szolgáló referenciaértéknek a független vevők által fizetett tényleges exportáron kell alapulnia, mivel ez tekintendő torzulástól mentes piaci árnak a belföldi piacon, függetlenül a Bafang kereskedője SGA-költségeinek és nyereségének szintjétől. Ezért a belföldi értékesítés és az exportértékesítés ugyanazon a kereskedelmi szinten történő, megfelelő összehasonlításának és a belföldi értékesítési áraknak a (435) és a (436) preambulumbekezdésben ismertetett kiigazításával való összhang biztosítása érdekében a Bizottság úgy határozott, hogy kizárja ezeket a belföldi, kapcsolatban álló kereskedőn keresztül megvalósult közvetett exportértékesítéseket, és ennek megfelelően módosította az átlagos exportár számítását. Ennek eredményeképpen a belföldi és az exportár összehasonlítását csak a Bafangtól független vevők felé, mind a belföldi, mind az exportpiacon történt közvetlen értékesítések figyelembevételével határozta meg. Az így kiigazított, releváns értékesítések reprezentativitás szintje még mindig jelentős volt, és az összes exportértékesítés közel 70 %-át tette ki. Ezeket a ténymegállapításokat a Bizottság az érdekelt felek újabb végső tájékoztatása keretében az összes érdekelt fél tudomására hozta.

                     (439)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően a Bafang azt állította, hogy a kapcsolatban álló vállalata által független vevők felé történő exportértékesítést nem szabad figyelmen kívül hagyni a számításnál, továbbá azt állította, hogy a megfelelő értékesítési ügyleteket megfelelően lefelé ki kell igazítani az SGA-költségek és a nyereség eltávolításával. A Bafang azt is állította, hogy a Bizottság a vizsgálat során kérhette volna ezeket az információkat annak érdekében, hogy megbizonyosodjon arról, hogy a kapcsolatban álló vevők felé történő értékesítésekre „a szokásos piaci feltételek mellett” került sor.

                     (440)

                     E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az ár-összehasonlításra kizárólag arra a célból került sor, hogy a megfelelő ellenszolgáltatásnál kevesebb összeg fejében értékesített motorok esetében a Bizottság megállapítson egy referenciaértéket. A Bafangnak az érdekelt felek tájékoztatását követően megfogalmazott észrevételei nyomán a Bizottság helyénvalónak tartották kizárni a Bafang állítása szerint kapcsolatban álló kereskedőn keresztül végrehajtott exportügyleteket, mivel ezek az ügyletek magukban foglaltak SGA-költségeket és nyereséget, és nem lehetett megállapítani, hogy ezeknek az ügyleteknek az értékesítési árai megbízhatóak-e vagy sem.

                     (441)

                     Ezen túlmenően tisztázni kell, hogy a kereskedő vállalat szintjén fennálló SGA-költségek és nyereség létezéséről csak az ellenőrző látogatást követően tájékoztatták a Bizottság szolgálatait, és hogy a Bafang nem vetette fel ezt a kérdést akkor, amikor tájékoztatást nyújtott a két különböző piacon elért jövedelmezőségére vonatkozóan, illetve amikor azonosította azokat az elemeket, amelyek indokolhatják a belföldi és az exportárak közötti árkülönbséget (lásd a (397) preambulumbekezdést). Végül meg kell jegyezni, hogy a Bafang nem támasztotta alá az állítását bizonyítékokkal, mivel a közzétételre, illetve az ismételt közzétételre tett észrevételeiben nem nyújtott be az említett SGA-költségek és a nyereség szintjére vonatkozóan semmilyen további információt. Mindenesetre, amint az a (437) preambulumbekezdésben kifejtésre került, az exportértékesítés esetében a helyes referenciaérték csak a végső vevőknek felszámított tényleges áron alapulhatott, tekintet nélkül a közbenső értékesítésekre, valamint a kereskedők SGA-költségeinek és nyereségének megfelelő szintjeire, mivel ezek nem lényegesek a támogatással járó gazdasági előny kiszámításához használandó megfelelő piaci ár megállapítása során. Ezen az alapon a Bizottság elutasította ezeket az állításokat.

                     (442)

                     Ebben a rendszerben a vizsgálati időszak alatt a mintába felvett exportáló gyártók tekintetében megállapított támogatási összeg a következő:

                        3. táblázat

                        A megfelelő ellenszolgáltatásnál jóval kisebb összeg fejében biztosított motorok

                                 Vállalat/Csoport

                                 Támogatási ráta

                                 Bodo Vehicle csoport

                                 5,44 %

                                 Giant csoport:

                                 0,84 %

                                 Jinhua Vision Industry és Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,78 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 3,96 %

                                 Yadea csoport:

                                 2,99 %

               3.7.3.   Akkumulátorok biztosítása a megfelelő ellenszolgáltatásnál jóval kisebb összeg fejében

         3.7.3.1.   Elektromoskerékpár-akkumulátorok belföldi beszállítóinak tulajdonviszonyai

                     (443)

                     Miután a kínai kormány nem nyújtott be információkat az elektromoskerékpár-akkumulátorok hazai beszállítóinak számáról és tulajdonosi szerkezetéről, a Bizottságnak az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdése értelmében a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia. E tekintetben a Bizottság elemzett egy kifejezetten az elektromos kerékpárokhoz használt lítiumakkumulátorok kínai gyártásával foglalkozó ágazati jelentést, amelyet a panaszos nyújtott be, valamint elemezte az öt mintában szereplő exportáló gyártó akkumulátorbeszállítóinak helyzetét.

                     (444)

                     Ezzel párhuzamosan a Bizottság 23 kínai akkumulátorbeszállítót azonosított, amelyek közül legalább három CBA-tag volt és legalább egy részben állami tulajdonban állt. Ezek a beszállítók a vizsgálati időszakban beszerzett teljes akkumulátormennyiség 33 %-át, a beszerzések teljes értéknek pedig 31 %-át képviselték. Amint azt a (133)–(139) preambulumbekezdés kifejti, a figyelembe vett időszakban a CBA az Államtanács igazgatása alatt állt. Emellett, amint azt a (382) preambulumbekezdés említi, a CBA a nemzeti politika végrehajtásával kapcsolatban előír bizonyos kötelezettségeket tagjai számára.

                     (445)

                     Ennek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a CBA tagjai szigorú kötelezettségekkel tartoznak a szövetség felé, amely az Államtanács állami tulajdonú eszközök felügyeletével és kezelésével megbízott bizottságának üzleti iránymutatása és felügyelete alatt áll. Következésképpen a Bizottság a CBA tagjait, köztük az akkumulátorbeszállítókat úgy tekinti, mint a kerékpárágazat alárendelt kulcsszereplőit, amelyek megbízást kaptak a nemzeti politika végrehajtására, hogy ezáltal megvalósítsák az elektromoskerékpár-gyártáshoz kapcsolódó tágabb célkitűzéseket. Ezért a Bizottság az akkumulátorok esetében is további vizsgálatnak vetette alá ezeket a politikákat.

                     (446)

                     A motorokhoz hasonlatosan, több fél azt állította, hogy a CBA egy nonprofit szervezet, amelynek tagjai a kerékpáriparban tevékenykedő olyan vállalatok, kutatóegységek és helyi szövetségek, amelyek önként csatlakoztak hozzá. E felek azt is állították, hogy a CBA tagjainak többsége magánvállalkozás.

                     (447)

                     Ebben a tekintetben a Bizottság a (166) és a (168) preambulumbekezdésre utal, amelyek kimondják, hogy mivel a kínai kormány megtagadta, hogy a belföldi alapanyag-beszállítók tulajdoni viszonyaival kapcsolatosan információt szolgáltasson, a Bizottság kénytelen volt a rendelkezésre álló tényekre támaszkodni. Ezek azt mutatták, hogy a CBA számos tagja egyúttal állami tulajdonban lévő vállalat is.

                     (448)

                     A kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság nem bizonyította, hogy a CBA egy állami szerv.

                     (449)

                     E tekintetben a Bizottság a (138) preambulumbekezdésre utal, és megerősítette azt a következtetését, miszerint a CBA az „Államtanács, a Polgári Ügyek Minisztériuma és a társadalom illetékes üzleti egységének” üzleti irányítása és felügyelete alatt működik. Ez volt a helyzet a 2016-os évben is, amikor a tizenharmadik kerékpárágazati terv elfogadásra került.

                     (450)

                     A kínai kormány azt is állította, hogy a meglévő joggyakorlat szerint az állami tulajdon nem elegendő a megbízás és az utasítás bizonyításához.

                     (451)

                     Bár az állami tulajdon önmagában nem elégséges feltétel a megbízás és az utasítás bizonyításához, fontos elem e tekintetben. Megjegyzendő továbbá, hogy – a (452)–(484) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint – a Bizottság elemzése számos más olyan tényezőn alapul, amelyek alátámasztják azt az érvet, miszerint az elektromoskerékpár-ágazat belföldi akkumulátor-beszállítóit a kínai kormány megbízta és utasította. Ezen az alapon ezeket az észrevételeket el kellett utasítani.

               3.7.3.2.   Kormányzati politikák és célkitűzések

                     (452)

                     A Bizottság több olyan jogforrást azonosított, amely arra utal, hogy az akkumulátorágazat az elektromoskerékpár-ágazat beszállítói láncában betöltött szerepénél fogva állami támogatásban részesül.

                     (453)

                     Az első dokumentum a 2016 és 2020 közötti időszakra szóló Könnyűipari Fejlesztési Terv, amelyet a kínai kormány készített a tizenharmadik ötéves terv és a Made in China 2025 stratégia megvalósítása érdekében. A terv az akkumulátorgyártást a „kulcsfontosságú iparágak” közé sorolja. Az akkumulátorokra vonatkozólag a terv azt ajánlja, hogy „[a]z akkumulátorágazatot a környezetkímélő, biztonságos, kiváló működési jellemzőkkel rendelkező és hosszú élettartamú termékek előállításának irányába kell ösztönöznünk. Fel kell gyorsítanunk a kutatást-fejlesztést és az iparosítást a lítiumion-akkumulátorok kiváló működési jellemzőkkel rendelkező elektródaanyagai, az akkumulátorlamellák, az elektrolitok, az új típusú additív és fejlett rendszerintegrációs technológiák, az új típusú ólomakkumulátorokkal, például a tekercselt és az ólom-szén akkumulátorokkal kapcsolatos technológiák, valamint az új generációs ólomakkumulátorok technológiái, például a bipoláris és nem ólomlemezes rács és főbb anyagai […] terén. A hangsúlyt az új típusú primer akkumulátorok, új típusú ólomakkumulátorok, alternatív energiaforrással működő járművekhez készült nagy teljesítményű akkumulátorok és üzemanyagcellák fejlesztésére kell helyeznünk. A savas ólomakkumulátorok gyártásának általános feltételei (2015. évi kiadás) című dokumentummal összhangban fel kell gyorsítanunk az ólomágazatot átalakító és korszerűsítő műszaki berendezések fejlesztését. Aktívan ösztönöznünk kell az elhasznált ólomakkumulátorok újrafeldolgozására szolgáló rendszer kiépítését.”

                     (454)

                     A terv emellett konkrét szakpolitikai intézkedéseket is meghatároz minden egyes felsorolt kulcsfontosságú iparág ösztönzésére. Ezeket az intézkedéseket – amelyek többek között kedvezményes hitelnyújtást, exporthitel-biztosítási támogatást és adópolitikai támogatást foglalnak magunkban – a (101)–(106) preambulumbekezdés részletezi.

                     (455)

                     A második dokumentum a „Made in China 2025” stratégia. Ez a nemzeti stratégia tíz fő ágazatra összpontosít, amelyek kiemelt támogatásban és figyelemben részesülnek a 2025-ig tartó időszak folyamán. A támogatás – egyéb kiváltságok mellett – állami tulajdonú bankok által nem kereskedelmi alapon nyújtott hitelekből, valamint bizonyos előírások és rendelkezések tekintetében biztosított mentességekből áll. A kínai akkumulátorágazat a nemzeti stratégia által támogatott területek közé tartozik. Ezt támasztja alá a következő kivonat:

                                 —

                                    Villamos berendezések:„[…] Ösztönöznünk kell az újfajta és a megújuló energiaforrásokkal működő berendezések, a fejlett energiatároló eszközök, valamint az intelligens hálózaton keresztüli energiaátvitel és -átalakítás berendezései és a felhasználói végberendezések fejlesztését. Áttörő fejlődést kell elérnünk a kulcsfontosságú alkotóelemek és anyagok, köztük a nagy teljesítményű elektronikai eszközök és a magas hőmérsékletű szupravezető anyagok gyártási és alkalmazási technológiái terén, valamint ki kell alakítanunk az ipari kapacitásépítő képességet.”(III. fejezet VI. szakasz 7. alszakasz).

                     (456)

                     A harmadik dokumentum a tizenharmadik ötéves kerékpár- és elektromoskerékpár-ágazati terv, amely felsorolja a kerékpár- és az elektromoskerékpár-ágazatot, valamint a kerékpárok (köztük az elektromos kerékpárok) főbb alkotóelemeinek ágazatait, azon belül az akkumulátorágazatot érintő főbb célokat, prioritásokat és támogatási rendszereket:

                                 —

                                    „Az ágazaton belül továbbra is ösztönöznünk kell a sokoldalú, márkás és felső kategóriás kerékpárok fejlesztését, fokozatosan növelnünk kell a kerékpárral közlekedők számát, valamint a közép- és felső kategóriás kerékpárok arányát; könnyű, lítiumakkumulátoros és intelligens elektromos kerékpárokat kell előállítanunk, és folyamatosan javítanunk kell a lítiumakkumulátoros kerékpárok piaci részesedését, valamint az elektromos kerékpárok kivitelének arányát.”(V. szakasz:„Az ágazat fejlesztésének fő feladatai a tizenharmadik ötéves terv időszaka alatt”, a terv I. alszakasza).

                                 —

                                    „Tovább kell javítanunk a négy legjelentősebb elektromos alkotóelem, vagyis a vezérlő, az akkumulátor, a motor és a töltő általános műszaki jellemzőit annak érdekében, hogy az elektromos kerékpárok kifejlesztett elektromos rendszere hatékony, energiatakarékos, biztonságos és megbízható legyen.”(A terv V. szakaszának II. alszakasza.)

                                 —

                                    „A terv előirányozza a savas ólomakkumulátorok általános műszaki jellemzőinek további javítását; a lítiumakkumulátorok elektromos kerékpárokban való alkalmazásának kiterjesztését; új típusú energiatárolást megvalósító akkumulátorok kutatását és fejlesztését.”(3. táblázat 4. pontja:„Az ágazat főbb technológiai innovációi a tizenharmadik ötéves terv időszaka alatt”).

                     (457)

                     A negyedik dokumentum az akkumulátorágazat tizenkettedik ötéves terve, amelyet 2015-ben fogadtak el, ennélfogva a vizsgált időszak kezdetén mindvégig érvényben volt:

                                 —

                                    „lítiumion-akkumulátor: Növelnünk kell a lítiumion-akkumulátorok elektromos kerékpárokban, elektromos motorkerékpárokban, buszokban és kisebb, tisztán elektromos járművekben (például alacsony sebességű elektromos járművekben) való felhasználását, növelnünk kell a nagy teljesítményű lítiumion-akkumulátorok piaci részesedését, továbbá törekednünk kell az elektromos szerszámok»tizenkettedik«céljának elérésére. A lítiumion-akkumulátoroknak fedezniük kell az elektromos szerszámok teljes akkumulátorigényének több mint 50 %-át, a lítiumion-akkumulátorral üzemelő elektromos kerékpárok aránya pedig mintegy 20 %.”(V. fejezet II. szakasz).

                                 —

                                    „Iparági szövetségek vagy műszaki együttműködési szövetségek létrehozása révén elő kell segítenünk az akkumulátorgyártás, valamint a beszerzési és a feldolgozóipari lánc – például a nagy teljesítményű lítiumion-akkumulátorok és az elektromos kerékpárok, elektromos járművek, energiagazdálkodási rendszerek, valamint a tudásmegosztás és az együttműködés egyéb területei – közötti együttműködést, meg kell szerveznünk a kutatást, javítanunk kell a terméktechnológiát, ösztönöznünk kell a népszerűsítést és az alkalmazást.”(VI. fejezet:„Fő intézkedések és politikai ajánlások”, I. szakasz).

                                 —

                                    „Végre kell hajtanunk a politikai iránymutatást, és meghatározni a vonatkozó törvényeket és rendeleteket annak érdekében, hogy i. elősegítsük az erősen szennyező, erőforrás-pazarló és nagy energiafogyasztású termékek fokozatos kivonását a piacról, ii. a csúcstechnológiát képviselő termékeket az iparosítás felé tereljük, és iii. növeljük piaci részesedésünket a nemzetközi piacokon”(VI. szakasz V. alszakasz).

                                 —

                                    „Ajánlatos lenne olyan ágazati politikákat bevezetnünk, amelyek – például adókedvezmények és kormányzati támogatások révén – ösztönzik az új típusú nagy teljesítményű akkumulátorok (például a lítiumion-akkumulátorok, hidrogén-nikkel akkumulátorok, savas ólomakkumulátorok stb.) és a napelemek térnyerését, ajánlatos lenne továbbá támogatnunk piaci bevezetésüket és az energiamegőrzést. Ajánlatos lenne bevezetnünk egy, a lítiumion-akkumulátorral üzemelő elektromos kerékpárokra vonatkozó támogatási politikát, hogy elősegítsük a lítiumion-akkumulátorral üzemelő elektromos kerékpárok népszerűsítését.”(VI. fejezet V. szakasz).

                     (458)

                     Az ötödik dokumentum az akkumulátorágazat tizenharmadik ötéves terve, amelyet a Kínai Vegyi és Fizikai Energiaipari Szövetség fogadott el 2016. január 18-án:

                                 —

                                 „Fő feladatok és fejlődési prioritások”, II. szakasz„A kémiai energiaipar fejlesztésének fő területei a tizenharmadik ötéves terv időszakában”, 2. alszakasz„lítiumion-akkumulátorok gyártása és az ipari lánc”(V. fejezet):

                                             —

                                                „Törekednünk kell arra, hogy az alternatív energiaforrással működő járművekre vonatkozó kedvező állami politikák támogatásával rendezett verseny keretében bővítsük kivitelünket (évente átlagosan 10 %-os növekedést biztosítva) és fenntartsuk a belső piac erőteljes fejlődését (évente átlagosan 20 %-os növekedést biztosítva); előtérbe kell helyeznünk és elő kell segítenünk az óriásvállalatok (vagy vállalatkonzorciumok) létesítését és fejlesztését, támogatnunk kell a technológiára és termékekre összpontosuló vállalati innovációt, az ismert márkákat és a felső kategóriás termékeket előállító vállalkozásokat.”

                                             —

                                                „Továbbra is támogatnunk kell a főbb anyagok és berendezések előállításának kulcstechnológiáit, a lehető leghamarabb javítanunk kell a lítiumion-akkumulátorok ipari láncának kiépültségén, támogatnunk kell a lítiumion-akkumulátorok ágazatát és a termékek korszerűsítését, valamint csökkentenünk kell a költségeket.”

                                 —

                                 „Iparági szövetségek vagy műszaki együttműködési szövetségek létrehozása révén elő kell segítenünk az akkumulátorgyártás, valamint a beszerzési és a feldolgozóipari lánc – például a nagy teljesítményű lítiumion-akkumulátorok és az elektromos kerékpárok területe – közötti együttműködést […].”(V. fejezet:„Fő intézkedések és politikai ajánlások”, I. szakasz).

                     (459)

                     A fentiekben ismertetett jogforrásokon túl a Bizottság támaszkodott egy, a Yubo Zhiye Business Consulting vállalat által készített, az elektromos kerékpárokhoz használt lítiumakkumulátorok kínai gyártásával foglalkozó jelentésre. A tanácsadó cég honlapján (www.chinabgao.com) nyilvánosan hozzáférhető jelentés („Az elektromos kerékpárokhoz használt lítiumion-akkumulátorok ágazatának 2018 és 2023 közötti időszakra vonatkozó részletes elemzése és a»tizenharmadik ötéves«fejlesztési tervhez készült útmutató jelentés”) (51) megerősíti, hogy az ágazat jelentős támogatásban részesül, és hogy ezeket a támogatásokat azzal a céllal nyújtják, hogy az elektromoskerékpár-ágazat számára átfogó előnyöket biztosítsanak.

                                 —

                                    „Továbbra is támogatnunk kell a főbb anyagok és berendezések előállításának kulcstechnológiáit, a lehető leghamarabb javítanunk kell a lítiumion-akkumulátorok ipari láncának kiépültségén, támogatnunk kell a lítiumion-akkumulátorok ágazatát és a termékek korszerűsítését, valamint csökkentenünk kell a költségeket.”(II. fejezet III. szakasz III. alszakasz I. pont).

                                 —

                                    „Iparági szövetségek vagy műszaki együttműködési szövetségek létrehozása révén elő fogjuk segíteni az akkumulátorgyártás, valamint a beszerzési és a feldolgozóipari lánc – például a nagy teljesítményű lítiumion-akkumulátorok és az elektromos kerékpárok, elektromos járművek és az energiagazdálkodási rendszerek – közötti együttműködést.”(II. fejezet III. szakasz III. alszakasz II. pont).

                                 —

                                    „Jelenleg a magas költségek visszafogják az energiatároló-ágazat fejlődését, és a piac arra számít, hogy az energiatároló-ágazat jelentős politikai támogatásban fog részesülni. Arra számítanak, hogy ez a lítiumakkumulátor-ágazatban közép- és hosszú távú támogatás formájában fog megvalósulni .”(V. fejezet III. szakasz).

                                 —

                                    „A nemzeti politikák támogatása: A központi kormányzat és a helyi kormányzatok aktívan támogatták az elektromoskerékpár-ágazat és a kerékpár-kiegészítők ágazatának fejlődését, és számos preferenciális politikát vezettek be a kapcsolódó iparágak fejlődésének elősegítésére, amelyek jelentős mértékben hozzájárultak az elektromos kerékpárokhoz használt lítiumion-akkumulátorok ágazatának fejlődéséhez. Különösen az új energiaforrással üzemelő elektromos kerékpárok utóbbi években tapasztalható gyors fejlődése ad erőteljes lendületet az elektromos kerékpárokhoz használt lítiumion-akkumulátorok fejlődésének Kínában.”(X. fejezet III. szakasz).

                     (460)

                     Összegezve tehát ezek a dokumentumok bizonyítékot szolgáltatnak arról, hogy a kormány támogatásban részesíti az akkumulátorágazatot, továbbá ismertetik az e terület számára az elmúlt években gazdasági előnyt nyújtó támogató intézkedéseket (kedvezményes finanszírozás, adó-visszatérítés/adómentesség és exporthitel-biztosítás). A dokumentumok emellett hangsúlyozzák az akkumulátorágazat és az elektromoskerékpár-ágazat – szoros együttműködés és szövetségek révén megvalósítandó – további integrációjának szükségességét, és elismerik az elektromos kerékpárokhoz használt akkumulátorok gyártására irányuló támogatási politika létezését, amelynek célja az elektromos kerékpárok népszerűsítésének és kivitelének elősegítése.

                     (461)

                     Ezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az akkumulátorágazat támogatott iparág, amely különféle támogatások révén előnyhöz juthat, és amelynek fejlődése szorosan összefonódik az elektromoskerékpár-ágazat fejlődésével.

               3.7.3.3.   Megbízás és utasítás

                     (462)

                     A kínai kormány együttműködésének részleges hiánya miatt az alapanyag-beszállítóktól nem érkezett válasz a kérdőívre, ezért az akkumulátorbeszállítók belföldi piaca tekintetében a Bizottság nem volt birtokában alapvető fontosságú információknak. Következésképpen a megbízásra vonatkozó ténymegállapításainak meghozatala során a Bizottságnak az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdése értelmében a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia. A Bizottság számára e területen rendelkezésre álló információk a következőkből álltak: a 3.1. szakaszban ismertetett kormányzati tervek, a mintában szereplő exportáló gyártóktól a hazai akkumulátorbeszállítóikra vonatkozólag kapott információk, a CBA-val és tagjaival kapcsolatos nyilvánosan hozzáférhető információk, valamint az egyetlen együttműködő alapanyag-beszállítótól, a Bafangtól begyűjtött információk.

                     (463)

                     A Bizottság több olyan jogforrást is talált, amelyek arra a tényre utalnak, hogy a kínai kormány intézkedéseket hozott az akkumulátorok költségeinek csökkentésére annak érdekében, hogy előnyhöz juttassa az elektromoskerékpár-gyártók feldolgozó ágazatát.

                     (464)

                     Az első dokumentum a tizenharmadik kerékpárágazati terv. A terv hat kulcstechnológia terén irányoz elő áttöréseket. Ezek közül az egyik a savas ólomakkumulátor és a lítiumion-akkumulátor általános műszaki jellemzőinek javítása. Emellett a terv meghatároz három számszerűsített célkitűzést is:

                                 —

                                    a lítiumakkumulátorok részesedésére vonatkozólag:„a lítiumakkumulátorral üzemelő kerékpárok arányának meg kell haladnia az elektromos kerékpárok teljes gyártási volumenének 30 %-át”,

                                 —

                                    az akkumulátor költségeire vonatkozólag:„A lítiumakkumulátor magas energiahatékonysági hatásfokának megőrzése mellett áttörést kell elérni a gyártási folyamat és az alapanyagok terén, továbbá csökkenteni kell a lítiumakkumulátor előállítási költségeit”,

                                 —

                                    az akkumulátor árára vonatkozólag:„Tovább kell javítani a lítiumakkumulátor ár-érték arányát, hogy az megközelítse a savas ólomakkumulátorra jellemző arányszintet”.

                     (465)

                     A második dokumentum a tizenharmadik ötéves akkumulátorterv. A terv – a (458) preambulumbekezdésben leírtak szerint – számos ponton összekapcsolja az akkumulátorgyártást a feldolgozóiparral, különösen az elektromoskerékpár-ágazattal. Emellett az akkumulátorágazat támogatását is kapcsolatba állítja az elektromoskerékpár-ágazattal: „Ajánlatos lenne bevezetnünk egy, a lítiumion-akkumulátorral üzemelő elektromos kerékpárokra vonatkozó támogatási politikát, hogy elősegítsük a lítiumion-akkumulátorral üzemelő elektromos kerékpárok népszerűsítését”(V. fejezet V. szakasz).

                     (466)

                     A harmadik dokumentum az (459) preambulumbekezdésben ismertetett, kifejezetten az akkumulátorokkal foglalkozó ágazati jelentést, amely világosan kimondja, hogy „a lítiumion-akkumulátorok jövőbeni kulcsfontosságú alkalmazásai az elektromos szerszámokra, a könnyű elektromos kerékpárokra, az alternatív energiaforrással működő járművekre és az energiatároló rendszerekre összpontosulnak majd” (V. fejezet II. szakasz). Ez igazolja a Bizottság azon értelmezését, hogy a kínai elektromoskerékpár-ágazat átállóban van a lítiumakkumulátorok használatára. Ezt támasztották alá a mintában szereplő exportáló gyártók kérdőívre adott válaszai is.

                     (467)

                     A negyedik dokumentum „A városunkban működő kerékpáripar egészséges fejlődésének további elősegítésére vonatkozó vélemények végrehajtása”, amelyet Tianjin Város Gazdasági és Információtechnológiai Bizottsága tett közzé. A tizenharmadik kerékpárágazati tervben foglalt rendelkezésekkel összhangban e vélemények ajánlást fogalmaznak meg a hazai akkumulátorok elektromoskerékpár-gyártásban való felhasználására és a hozzájuk kapcsolódó költségek csökkentésére: „A lítiumakkumulátorok és alapanyagok kutatása-fejlesztése és gyártása terén élenjáró hazai vállalatokra – mint a Lishen, a BAK és a Gateway – építve fejleszteni fogjuk az elektromos kerékpárokban használt kiváló tulajdonságú, alacsony költségű, biztonságos és megbízható lítiumakkumulátorok és a hozzájuk kapcsolódó támogató technológiák kutatását-fejlesztését”.

                     (468)

                     A fentiekre figyelemmel nyilvánvaló, hogy a kínai kormány által kidolgozott politika kapcsolatot teremt a lítiumion-akkumulátorok ágazatának fejlesztése és az elektromoskerékpár-ágazat között. Ezen túlmenően a politika azt is előirányozza, hogy az akkumulátorágazat támogatások révén csökkentse költségeit és árait, hogy elősegíthesse az elektromoskerékpár-ágazat fejlődését. Mindez egyértelműen mutatja, hogy e politikák révén a kínai kormány azzal bízza meg, és arra utasítja az akkumulátorgyártókat, hogy termékeiket az elektromoskerékpár-feldolgozóipar javára alacsony áron értékesítsék.

                     (469)

                     A mintában szereplő exportáló gyártók akkumulátorbeszállítóival kapcsolatban a Bizottság a (444) preambulumbekezdésben megállapította, hogy azok a CBA-tagok, amelyek akkumulátort szállítottak be a mintában szereplő exportáló gyártóknak, a mintában szereplő exportáló gyártók részére beszállított teljes hazai mennyiség 33 %-át, a teljes hazai beszállítás értékének 31 %-át képviselték a vizsgálati időszakban. Emellett a Bizottság a (383) preambulumbekezdésben arra a következtetésre jutott, hogy a CBA tagjai, köztük az alkatrész-beszállítók alárendelt kulcsszereplők, amelyek megbízást kaptak a nemzeti politika végrehajtására, hogy ezáltal megvalósítsák az elektromoskerékpár-gyártáshoz kapcsolódó tágabb célkitűzéseket. A fentiek alapján és egyéb információk hiányában a Bizottság ezt a helyzetet a kínai akkumulátorpiac egésze szempontjából reprezentatívnak tekinti.

                     (470)

                     Konkrétabban megfogalmazva, az akkumulátorokat gyártó beszállítók együttműködésének hiánya miatt a Bizottságnak a hazai piacon és az exportpiacokon akkumulátorokat értékesítő Bafangtól begyűjtött információkra kellett hagyatkoznia. Ezzel összefüggésben a vizsgálat feltárta, hogy ez a vállalat egyenértékű akkumulátormodelleket jelentősen kedvezőbb (alacsonyabb) árakon értékesített belföldön, mint exportra. A vizsgálati időszakban az árkülönbözet 30 % és 50 % között mozgott.

                     (471)

                     Több fél azt állította, hogy az akkumulátorok Bafang általi értékesítését nem lehet referenciaértékként alkalmazni a következő okok miatt. Először is, a Bafang nem a gyártója az akkumulátoroknak. Másodszor, a Bafang által exportált, valamint belföldön értékesített akkumulátorok egy része importált. Azt is állították, hogy a Bafang árainak összehasonlítása nem használható referenciaértékként az akkumulátorok esetében, mivel a vizsgálati időszak alatt a Bafang által értékesített akkumulátorok volumene nagyon alacsony volt.

                     (472)

                     E tekintetben először is emlékeztetni kell arra, hogy – tekintettel a kínai kormány 3.3.3. pontban említett részleges együttműködésére, valamint az akkumulátorgyártók együttműködésének teljes hiányára – a Bizottságnak az alaprendelet 28. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényekre kellett alapoznia a ténymegállapításait. Ennek alapján úgy ítélte meg, hogy a rendelkezésre álló tények – azaz a Bafangra vonatkozó releváns adatok – megfelelőek és észszerűek. Másodszor, tekintettel a CBA által kiadott kerékpárágazati tervben szereplő nemzeti politikára és rendelkezésekre, amelyek célja nevezetesen javítani a lítiumakkumulátorok általános műszaki jellemzőit, valamint az elektromos kerékpárok exportáló gyártóinak exportteljesítményét, amint azt a (112), a (113) és a (464) preambulumbekezdés említi, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a beszerzési forrás (vagyis hogy az akkumulátorokat belsőleg gyártották, belföldön vásárolták, vagy akár importálták) lényegtelen volt. Ami a vizsgálat szempontjából lényeges, az a vizsgált termék gyártói esetében az akkumulátorok ténylegesen kifizetett, támogatott ára és azon reprezentatív piaci ár közötti különbség, amelyet a támogatás hiányában fizetniük kellett volna. A fentiek alapján ezeket az állításokat el kellett utasítani.

                     (473)

                     A modellek egyenértékűnek számítanak, mivel azonos belső termékazonosító kóddal voltak ellátva és azonos a mAh-ban kifejezett teljesítményük. Az egyenértékű modellek esetében a hazai piac és az exportpiacok tekintetében megállapított jelentős árkülönbözetet a vállalat nem tudta megindokolni. Csakúgy, mint a motorok esetében, az akta nem tartalmazott arra utaló információkat, hogy az eltérő árszintek az akkumulátorok különböző értékesítési piacain uralkodó egyedi piaci feltételeknek tudhatók be. Ennek a feltételezésnek ellentmondtak a vizsgálat során gyűjtött információk, különösen az, hogy a CBA tagjaként a Bafang alárendelt szerepet töltött be e szövetségben, illetve az, hogy a CBA működésére közvetlen kihatással bíró tizenharmadik kerékpárágazati terv célja az elektromos kerékpárt exportáló gyártók exportteljesítményének javítása (lásd a (112) és a (113) preambulumbekezdést). Közvetkezésképpen, az elektromoskerékpár-ágazat exportteljesítményéhez való hozzájárulás érdekében a Bafang megbízást vagy utasítást kapott arra, hogy a gyártási alapanyagokat alacsonyabb áron értékesítse a hazai piacon, hogy az elektromos kerékpárt exportáló kínai gyártók csökkenteni tudják költségeiket és jóval alacsonyabb árakon tudják kínálni termékeiket az exportpiacokon, mint versenytársaik, amelyeknek nem támogatott árakon kell beszerezniük az akkumulátorokat. Ennek megvalósítása során az akkumulátorbeszállítók irracionálisan viselkednek, mert az akkumulátorokat alacsonyabb áron a hazai piacon értékesítik ahelyett, hogy nyereségük maximalizálása érdekében ugyanazokat az akkumulátormodelleket az exportpiacokon értékesítenék lényegesen magasabb árakon, amivel jelentősen nagyobb nyereségre tennének szert. Közvetkezésképpen, az ágazat exportteljesítményéhez való hozzájárulás érdekében a vállalat megbízást kapott arra, hogy a gyártási alapanyagokat alacsonyabb áron értékesítse a hazai piacon, hogy az elektromos kerékpárt exportáló kínai gyártók jóval alacsonyabb árakon tudják kínálni termékeiket az exportpiacokon, mint versenytársaik, amelyeknek nem támogatott árakon kell beszerezniük az akkumulátorokat.

                     (474)

                     A Yadea csoport és a Bafang azt állította, hogy a belföldön értékesített és az exportált modellek nem azonosak, és ezeket a modelleket különböző beszállítóktól szerezték be. Ezért a Bafang azt javasolta, hogy az összehasonlítást csak az egyik olyan beszállító által szállított, teljesen megegyező akkumulátormodellek alapján kell elvégezni, amelynek a termékeit exportálják és belföldön is értékesítik. A Bafang azt is megjegyezte, hogy az összehasonlításoknak a megjelölt beszállító által értékesített akkumulátorokra való korlátozása még mindig jelentős különbséget eredményezne a belföldi és az exportárak között, bár érzékelhetően alacsonyabbat, mint az összes többi beszállító modelljének használata esetén.

                     (475)

                     E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az összehasonlítás olyan termékek bevonásával történt, amelyek azonos belső hivatkozási számmal rendelkeznek a Bafangnál. Következtetésképpen a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a modellek hasonlóak voltak, különös tekintettel arra, hogy azonos teljesítménykapacitással rendelkeznek. A Bizottság lényegtelennek ítélte azt a tényt, hogy a pontosan ugyanazon forrásból származó modelleken alapuló összehasonlítás továbbra is jelentős árkülönbséget eredményezne. Ezért a Bizottság a fenti állításokat elutasította.

                     (476)

                     A fentiekre figyelemmel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai kormány megbízza vagy utasítja a kínai akkumulátorgyártókat arra, hogy ezt az alapanyagot a megfelelő ellenszolgáltatásnál kevesebb összeg fejében biztosítsák a hazai elektromoskerékpár-gyártók számára.

                     (477)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően a Giant csoport előadta, hogy a WTO Fellebbezési Testületének az „US – Countervailing Duty Investigation on DRAMs” [Egyesült Államok – A dinamikus véletlen hozzáférésű memóriákra (DRAM-okra) kivetett kiegyenlítő vám vizsgálata] esetről készített jelentése szerint „pusztán politikai nyilatkozatok” nem „minősülhetnek a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodás 1.1 cikke (a) bekezdése (1) pontja (iv) alpontja értelmében vett megbízásnak vagy utasításnak.” (52) Továbbá „a felelősségnek egy magánjogi szervezetre történő átruházása vagy a hatalomnak az ilyen szervezet feletti gyakorlása révén megvalósuló megbízás és utasítás aktívabb szerepvállalást, semmint puszta ösztönzést jelent.” (53) A Fellebbezési Testület arra a következtetésre jutott, hogy „egy magánjogi szervezet megbízására vagy utasítására” vonatkozó bizonyíték „valamilyen fenyegetéssel vagy késztetéssel jár.” (54) A Giant csoport ezen túlmenően hivatkozott a WTO Fellebbezési Testületének az „US – Export Restraints” [Egyesült Államok – kiviteli korlátozások] esetről készített jelentésére, amely megjegyzi, hogy „mind a megbízás, mind az utasítás cselekménye tehát szükségszerűen magában foglalja a következő három elemet: i. kifejezett és megerősítő intézkedés, legyen az akár delegálás, akár parancs; ii. egy konkrét félnek címzett; valamint (iii) tárgya egy konkrét feladat vagy kötelesség.” (55) Ezért pusztán a felügyelet vagy az általános szabályozási hatáskörök gyakorlása nem elegendő a megbízás és az utasítás megállapításához (56).

                     (478)

                     E tekintetben megjegyzendő, hogy a Bizottság következtetései nem csupán a 3.1. pontban részletezett pusztán politikai nyilatkozaton alapulnak. A CBA szerepén is alapulnak, amely egy nemcsak kerékpárgyártókat, hanem akkumulátorgyártókat is tömörítő szervezetként a legmagasabb kínai hatóság, azaz az Államtanács felügyelete és irányítása alatt áll. Emellett emlékeztetni kell arra is, hogy a CBA tagjai kötelesek végrehajtani a szervezet határozatait, és ezért alárendeltnek tekintendők. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a CBA kiadta a tizenharmadik kerékpárágazati tervet, amelynek célja az elektromos kerékpárokat exportáló gyártók exportteljesítményének javítása, amint azt a (112) és a (113) preambulumbekezdés említi. A fenti megfontolásokat a kifejezetten az akkumulátorgyártásra vonatkozó ágazati jelentésben szereplő, és a (459) preambulumbekezdésben felsorolt számos részlet, továbbá általában a különböző forrásokból származó, és a (464)–(467) preambulumbekezdésben említett számos részlet is alátámasztja, ami azt mutatja, hogy az akkumulátorágazatnak nyújtott támogatás az elektromos kerékpárok ellátási láncában betöltött pozíció függvénye. Ezen az alapon az állítást el kellett utasítani.

                     (479)

                     A Giant csoport emellett úgy vélte, hogy a Bizottság megfordította a bizonyítási terhet azzal, hogy a kínai kormány együttműködésének részleges hiányára hivatkozott a megállapított következtetések tekintetében. A Giant csoport hangsúlyozta, hogy a bizonyítási kötelezettség a Bizottságot terheli, és hogy a Bizottság nem bizonyította, hogy az elektromoskerékpár-akkumulátorok biztosítása rendes körülmények között a kormány feladata lenne.

                     (480)

                     A (415) preambulumbekezdésben levont következtetésekhez hasonlóan a Bizottság az akkumulátorok esetében is úgy ítélte meg, hogy a rendelkezésre álló tényeken alapuló bizonyítékok elegendőek a megbízás és az utasítás bizonyításához. Emlékeztetni kell arra is, hogy a kínai kormány nem tett észrevételeket, illetve nem nyújtott be további információkat, miután tájékoztatták arról, hogy a Bizottság a rendelkezésre álló tényeket kívánja alkalmazni a gyártási alapanyagoknak a megfelelő ellenszolgáltatásnál kevesebb összeg fejében történő biztosítása tekintetében. Ennek alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nem fordította meg a bizonyítási terhet. Ezért ezt az állítást el kellett utasítani.

               3.7.3.4.   Az akkumulátorgyártók támogatása

                     (481)

                     A Bizottság elsőként emlékeztet arra, hogy a kínai kormány együttműködésének részleges hiánya miatt a ténymegállapításait a rendelkezésre álló tényekre kellett alapoznia, amelyek a 3.7.3.2. szakaszban ismertetett kormányzati politikákból, a panaszos által benyújtott, kifejezetten az ágazattal foglalkozó jelentésből és a bizottsági kérdőívre választ adó, egyetlen együttműködő akkumulátorbeszállító által szolgáltatott információkból álltak.

                     (482)

                     A Bizottság a (453) és a (454) preambulumbekezdésben megjegyezte, hogy az akkumulátorágazatot a könnyűipari fejlesztési terv a „kulcsfontosságú iparágak” közé sorolja, és a terv megnevez számos politikai intézkedést, amely a kulcsfontosságú iparágak számára nyújt adminisztratív, piaci, pénzügyi és adóügyi támogatást.

                     (483)

                     Ezen túlmenően, a (459) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kifejezetten az akkumulátorágazatról szóló jelentés bizonyítékot szolgáltat arról, hogy az ágazat „preferenciális politikák támogatásában részesült”.

                     (484)

                     A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az akkumulátorgyártók különböző formát öltő támogatásokban részesültek.

                     (485)

                     Az ellenszolgáltatás megfelelő volta kapcsán – a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodás 14. cikkének (d) pontjára, valamint az alaprendelet 6. cikkének (d) pontjára hivatkozva – több fél észrevételezte, hogy azt a szóban forgó áru vagy szolgáltatás esetén a szolgáltatásnyújtás vagy a vásárlás helye szerinti országban uralkodó piaci feltételek alapján kell meghatározni. Más szóval: az alkalmazott referenciaértéknek a kínai piacon uralkodó feltételekhez kell kapcsolódnia; vagy egy másik ország piacán vagy a világpiacon uralkodó, a kedvezményezett rendelkezésére álló feltételeken kell alapulnia.

                     (486)

                     A Bizottság megállapította, hogy a Kína piacán uralkodó feltételek torzultak a gazdasági szereplők által végrehajtott nemzeti és ágazati politikákra tekintettel. Ezen túlmenően a kínai kormány együttműködésének részleges hiánya miatt a Bizottság nem rendelkezett a kínai akkumulátorpiaci helyzetre és az esetlegesen szükséges kiigazításokra vonatkozó, döntő fontosságú információkkal. Ami a másik ország piacán vagy a világpiacon uralkodó feltételeket illeti, ilyen információk nem álltak rendelkezésre olyan részletességgel, amely lehetővé tette volna az értelmes összehasonlítást. Következésképpen a Bizottságnak a rendelkezésre álló információkra kellett támaszkodnia. Ennek alapján a Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a kínai piacon uralkodó feltételek nem igazolják a kiigazításokat, és a referenciaértéket a (495) preambulumbekezdésben leírt módszerrel számította ki.

                     (487)

                     A Giant csoport és a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság megközelítése megsértette a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás 1.1. cikkének b) pontját, 10. cikkét és 32.1. cikkét, mivel a Bizottság nem kerülheti meg azon kötelezettségét, hogy megállapítsa, hogy a gyártókat megbízták vagy utasították. Ezért a Giant csoport azt állította, hogy a Bizottság köteles: (1) elemezni, hogy léteznek-e a gyártóknak nyújtott támogatások; (2) elemezni, hogy az akkumulátorokat a szokásos piaci feltételek mellett vásárolták-e meg; (3) kiszámolni, hogy a támogatások mekkora részét adták tovább a fogyasztóknak.

                     (488)

                     E tekintetben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy következtetése kellően részletes indokokon alapul. Ami a Giant csoport észrevételeit illeti, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy – tekintettel a kínai kormánya együttműködésének részleges hiányára, valamint arra a tényre, hogy csak egy szállító működött együtt önszántából – a Bizottságnak nem álltak rendelkezésére döntő fontosságú információk. Mindazonáltal a rendelkezésre álló információk és az általa elvégzett elemzések alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy teljesültek a megbízás és az utasítás megállapításának feltételei. Ami a gazdasági előny vevőknek való továbbadását illeti, mivel a Bizottság elemzése csak az akkumulátor-beszállítóknak az arra vonatkozó megbízására és utasítására terjedt ki, hogy elektromoskerékpár-gyártók számára a megfelelő ellenszolgáltatásnál kevesebb összeg fejében biztosítsanak akkumulátorokat, nem pedig az akkumulátor-beszállítók által kapott támogatásokra, ez az állítás lényegtelen volt, és ezért a Bizottság elutasította.

               3.7.3.5.   Egyedi jelleg

                     (489)

                     Ahogyan azt a (452)–(474) preambulumbekezdés bemutatta, az elektromoskerékpár-ágazatban működő vállalatokra vonatkozó több jogi dokumentum arra utasítja az alapanyag-beszállítókat, hogy a megfelelő ellenszolgáltatásnál kevesebb összeg fejében biztosítsanak akkumulátorokat az elektromoskerékpár-ágazat számára. E dokumentumok alapján bizonyított, hogy az alapanyag-beszállítók csak azon néhány iparág/vállalat számára szállítanak be akkumulátorokat, amelyek beleilleszkednek a kínai kormány vonatkozó stratégiájába.

                     (490)

                     A Bizottság így arra a következtetésre jutott, hogy a megfelelő ellenszolgáltatásnál kevesebb összeg fejében biztosított akkumulátorok formájában nyújtott támogatás nem általánosan elérhető, hanem az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedinek minősül. Ezenfelül az érdekelt felek egyike sem nyújtott be arra utaló bizonyítékot, hogy a támogatás e formája az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében objektív kritériumokon és feltételeken alapulna.

               3.7.3.6.   Gazdasági előny

                     (491)

                     Az összes mintában szereplő exportáló gyártó az akkumulátorokat a hazai piacon, tőle független vállalatoktól szerezte be, ugyanakkor bizonyos mennyiséget importált is.

                     (492)

                     Tekintettel a kínai kormány együttműködésének részleges hiányára, egyetlen akkumulátorokat gyártó beszállító sem nyújtott be információkat a Bizottságnak a kínai alapanyag-beszállítók számára készített egyedi kérdőív megválaszolásával. Következésképpen az alaprendelet 28. cikke értelmében a Bizottságnak a rendelkezésre álló tényekre kell támaszkodnia annak megállapításakor, hogy milyen mértékű gazdasági előnyre tettek szert az akkumulátorokat a hazai piacról beszerző mintában szereplő exportáló gyártók. A rendelkezésre álló tények a vizsgálatban együttműködő egyetlen akkumulátorbeszállítótól begyűjtött információkból álltak. Amint azt a (470) preambulumbekezdés kifejti, a Bafang – a nemzeti politika végrehajtásával megbízott alárendelt szereplőként – lényegesen alacsonyabb árakon értékesített akkumulátorokat hazai piacán, mint az exportpiacain. Ebből következően a kínai exportáló gyártók a megfelelő ellenszolgáltatásnál kevesebb összeg fejében értékesített akkumulátorok révén gazdasági előnyre tettek szert.

                     (493)

                     Több fél azt állította, hogy az alaprendelet 2. cikkének a) pontja és 2. cikkének b) pontja szerint csak a kormány jogosult támogatás nyújtására. Mivel a Bafang egy magántulajdonban lévő vállalat, a 2. cikk b) pontja értelmében nem tekinthető kormánynak, ezért nem nyújthat támogatást.

                     (494)

                     E tekintetben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez az észrevétel nem lényeges a (476) preambulumbekezdésben levont következtetések tekintetében; vagyis hogy az elektromoskerékpár-gyártók akkumulátorbeszállítóit a kínai kormány megbízta azzal, illetve utasította arra, hogy ezt az alapanyagot a megfelelő ellenszolgáltatásnál kevesebb összeg fejében szállítsák.

               3.7.3.7.   A támogatás összegének kiszámítása

                     (495)

                     A mintában szereplő vállalatok gazdasági előnyét a Bizottság úgy számította ki, hogy összevetette a Bafang által a vizsgálati időszakban független vevőknek felszámított hazai és exportárakat. A kapott összeget a szállítási költségek és az importterhek terén jelentkező különbségek figyelembe vételével a Bizottság kiigazította. Az azonos modellek értékesítésének összevetése a vizsgálati időszak tekintetében 30 % és 50 % közötti árkülönbözetet eredményezett. A kiszámított százalékot alkalmazták a mintában szereplő exportáló gyártók által a hazai kínai beszállítóktól beszerzett akkumulátorokért fizetett árakra.

                     (496)

                     A Giant azt állította, hogy nincs kapcsolat a helyben vásárolt akkumulátorok és az EU-ba exportált elektromos kerékpárok között.

                     (497)

                     E tekintetben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a (491)–(494) preambulumbekezdésben meghatározott gazdasági előny azon elektromos kerékpárt exportáló kínai gyártók számára nyújt előnyt, amelyek a belföldi akkumulátorokat a megfelelő ellenszolgáltatásnál kevesebb összeg fejében szerzik be, és nem kapcsolódik az értékesített elektromos kerékpárok konkrét modelljeihez. Ezért a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a Giant csoport gazdasági előnyhöz jutott azzal, hogy belföldön, a kínai kormány (462)–(476) preambulumbekezdésben ismertetett megbízása és utasítása következtében torzított árakon szerzett be motorokat. Ezen az alapon az állítást el kellett utasítani.

                     (498)

                     Ami a kiigazításokat illeti, a Bafang azt állította, hogy az elektromos kerékpárokkal kapcsolatos szállítási költségek nem jelenthetnek megfelelő referenciaértékek az akkumulátorok szállítása esetében, és arra kérte a Bizottságot, hogy szolgáljon részletesebb tájékoztatással az elvégzett számításokról.

                     (499)

                     Ezen észrevételek nyomán a Bizottság az érdekelt felek újabb végső tájékoztatása keretében további információkat szolgáltatott az érintett félnek. Mindenesetre a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kért információk bizalmas jellegűek, és a vállalatspecifikus számadatokról nem adható tájékoztatás. A Bizottság azt is megjegyezte, hogy ezt az állítást nem támasztották alá semmilyen bizonyítékkal. Erre vonatkozóan nem érkezett további észrevétel.

                     (500)

                     Más érdekelt felek azt állították, hogy a Bafang adatai nem jelentettek megfelelő referenciaértékek az ő esetükben, mivel egyáltalán nem szereztek be akkumulátort a Bafangtól.

                     (501)

                     E tekintetben meg kell jegyezni, hogy – tekintettel a kínai kormány részleges együttműködésére, és a többi akkumulátorbeszállító együttműködésének hiányára – a Bizottságnak a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia, azaz a Bafang által szolgáltatott információkra, amelyeket a Bizottság nem tudott ellenőrizni. Ezen az alapon ezt az állítást el kellett utasítani.

                     (502)

                     Ebben a rendszerben a vizsgálati időszak alatt a mintába felvett exportáló gyártók tekintetében megállapított támogatási összeg a következő:

                        4. táblázat

                        Akkumulátorok biztosítása a megfelelő ellenszolgáltatásnál jóval kisebb összeg fejében

                                 Vállalat/Csoport

                                 Támogatási ráta

                                 Bodo Vehicle csoport

                                 6,91 %

                                 Giant csoport:

                                 0,38 %

                                 Jinhua Vision Industry és Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 5,51 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 8,97 %

                                 Yadea csoport:

                                 2,74 %

               3.7.4.   Földhasználati jogok biztosítása a megfelelő ellenszolgáltatásnál kevesebb összeg fejében

         a)   Bevezetés

                     (503)

                     Kínában valamennyi földterület az állam vagy – falvak vagy városok alkotta – társulás tulajdonában áll, de a földterület jog szerinti vagy feltételes használati joga társaságra vagy magánszemélyre átruházható. Minden telek tulajdonosa a városi térségekben az állam, a vidéki térségekben az ott található település.

                     (504)

                     A kínai alkotmány és földtörvény értelmében azonban a vállalatok és magánszemélyek „földhasználati jogot” vásárolhatnak. Ipari földterület esetén a haszonbérlet időtartama általában 50 év, amely további 50 évre meghosszabbítható.

                     (505)

                     A kínai kormány szerint 2006. augusztus 31. óta a földügyi szabályozás megerősítéséről szóló államtanácsi közlemény (GF, 2006/31.) 5. cikke alapján ipari földterület használati jogát az állam kizárólag pályázat vagy hasonló nyilvános ajánlattételi eljárás keretében adhatja át ipari vállalkozásnak, amelyben a végleges ügyleti ár nem lehet alacsonyabb a legkisebb ajánlati árnál. A kínai kormány úgy ítéli meg, hogy Kínában a földterületek piaca szabadpiac, és az ipari vállalkozások által a haszonbérleti jogért fizetett ár a piaci árnak felel meg.

               b)   Jogalap

                     (506)

                     Kínában a földhasználati jog biztosítása a Kínai Népköztársaság földügyi igazgatásról szóló törvényének hatálya alá tartozik. Ezenkívül a jogalap részét képezik a következő dokumentumok is:

                                 —

                                 a Kínai Népköztársaság törvénye a városi ingatlangazdálkodásról (a Kínai Népköztársaság elnökének 18. sz. rendelete),

                                 —

                                 a Kínai Népköztársaság átmeneti szabályai a városi térségekben található állami tulajdonú földterületek használati jogának engedményezéséről és átruházásáról,

                                 —

                                 a Kínai Népköztársaság földügyi igazgatásról szóló törvényének végrehajtási rendelete (a Kínai Népköztársaság Államtanácsának 2014. évi 653. sz. rendelete),

                                 —

                                 rendelkezés az állami tulajdonú földterületek építési célú használati jogának ajánlattételi felhívás, árverés és ajánlat útján történő engedményezéséről,

                                 —

                                 az Államtanács közleménye a földügyi szabályozás megerősítéséről (Guo Fa, 2006. évi 31. sz.).

               c)   A vizsgálat ténymegállapításai

                     (507)

                     „Az állami tulajdonú földterületek építési célú használati jogának ajánlattételi felhívás, árverés és ajánlat útján történő engedményezéséről” szóló rendelkezés 10. cikke értelmében a helyi hatóságok a földterületek árát a csak háromévente aktualizált városi földértékelési rendszer, valamint a kormányzati iparpolitika szerint szabják meg.

                     (508)

                     Korábbi vizsgálatai (57) során a Bizottság megállapította, hogy a földhasználati jogokért Kínában fizetett árak nem tükrözik a szabadpiaci kereslet és kínálat által meghatározott piaci árat, mert úgy találta, hogy az árverési eljárás nem egyértelmű, átláthatatlan és nem működik a gyakorlatban, és az árakat a hatóságok önkényesen szabják meg. Az előző preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a hatóságok a városi földértékelési rendszer szerint szabják meg az árakat, és ez a rendszer arra kötelezi azokat, hogy az ipari földterületek árának meghatározásakor – egyéb szempontok mellett – az iparpolitikát is figyelembe vegyék, azaz bizonyos iparágakhoz tartozó vállalatok számára például biztosítsanak kedvezményes hozzáférést az ipari földterületekhez.

                     (509)

                     A mostani vizsgálat ebben a tekintetben nem mutatott ki érdemi változást. A Bizottság például megállapította, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók egyike sem vett részt pályázati vagy hasonló nyilvános ajánlattételi eljárásban földhasználati jogaira vonatkozóan, ideértve a közelmúltban szerzett földhasználati jogokat is. A mintában szereplő exportáló gyártók földhasználati jogait a helyi hatóságok juttatták számukra, nyomott árakon.

                     (510)

                     A városi földterületeket nyomon követő rendszer mellett működik egy dinamikus földterület-nyomonkövető rendszer is. A Kínai Népköztársaságból származó szolárpanelekkel kapcsolatos hatályvesztési felülvizsgálatban (58) a Bizottság megállapította, hogy a dinamikus földterület-nyomonkövető rendszer árai magasabbak a városi földterület-értékelő rendszer által megszabott, a helyi önkormányzatok által használt minimális referenciaáraknál, mert ez utóbbiakat csak háromévente aktualizálják, míg a dinamikus nyomon követő rendszer árait negyedévente. Ugyanakkor a mostani vizsgálatban csakúgy, mint a fent említett hatályvesztési felülvizsgálatban nem volt arra utaló jel, hogy a földterületek árát a dinamikus nyomon követő rendszer árai alapján határozták volna meg. Ugyanis a kínai kormány a szolárpanelekkel kapcsolatos vizsgálat keretében megerősítette, hogy a városi földterületek árának dinamikus nyomon követését biztosító rendszer Kína egyes területeire (105 városra) vonatkozóan követi nyomon a földterületek árszintjének ingadozását, és a földterületek árának alakulását hivatott felmérni. A pályázatok és az árverések kiindulási árai azonban a földértékelési rendszer által meghatározott referenciaértékeken alapultak. Emellett esetünkben a mintában szereplő vállalatcsoportok közvetlen kiosztás útján jutottak hozzá földterületeikhez. Ezért irreleváns ez utóbbi rendszer létezése, hiszen a mintában szereplő exportáló gyártókra nem volt kihatása.

                     (511)

                     A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő egyik exportáló gyártó visszatérítést kapott a helyi hatóságoktól a földhasználati jogai egy részéért fizetett ár ellentételezése céljából, egy másik mintában szereplő exportáló gyártó pedig nem fizette ki a földhasználati jogok teljes összegét.

               d)   Következtetés

                     (512)

                     E vizsgálat megállapításai azt mutatják, hogy Kínában a földhasználat biztosításával és megszerzésével kapcsolatos helyzet nem átlátható, az árakat pedig a hatóságok önkényesen szabták meg.

                     (513)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően több fél azt állította, hogy a fenti következtetés főként a korábbi vizsgálatok ténymegállapításain alapult, és a Bizottság nem szolgált semmilyen bizonyítékkal arra nézve, hogy a mostani vizsgálatban azonos helyzet állna fenn. A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy az (509)–(511) preambulumbekezdésben ismertetett bizonyítékokat tárta fel, és ezek alátámasztották a Bizottság azon következtetését, hogy a korábbi vizsgálatok ténymegállapításai továbbra is helytállóak. Ezenkívül nem nyújtottak be a Bizottság által állítottakkal ellentétes álláspont alátámasztására irányuló új bizonyítékot. A fentiek alapján ezeket az állításokat el kellett utasítani. Ennek megfelelően a földhasználati jogok kínai kormány által történő biztosítását az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iii. alpontja, illetve 3. cikkének (2) bekezdése értelmében áruk rendelkezésre bocsátásának formájában nyújtott támogatásnak kell tekinteni, amelynek révén a kedvezményezett vállalatok gazdasági előnyben részesülnek. Az (507)–(510) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a földterületek értékesítésének nincs működő piaca Kínában, és a külső referenciaérték használata (lásd az (517)–(527) preambulumbekezdést) azt bizonyítja, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók által a földhasználati jogokért fizetett összeg jóval a szokásos piaci ár alatt van. Azzal összefüggésben, hogy egyes ágazatokban működő vállalatok kivételes feltételek mellett jutnak földterülethez, az árak megszabásakor a helyi hatóságoknak az (508) preambulumbekezdésben említettek szerint figyelembe kell venniük a kormányzati iparpolitikát is. A (101) preambulumbekezdésben leírtak szerint ezen iparpolitika keretén belül az elektromoskerékpár-ágazat a kínai könnyűipar kulcsfontosságú iparágának számít (59). Ezenkívül az Államtanács 40. sz. határozata előírja, hogy az állami hatóságok gondoskodjanak az ösztönzött ágazatok földterülethez jutásáról. A 40. sz. határozat 18. cikke egyértelművé teszi, hogy a „korlátozott” iparágaknak nem juttatható földhasználati jog. Ebből következik, hogy a támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) és c) pontja alapján egyedi, mert a kivételes feltételek melletti földterülethez jutás lehetősége csak egyes iparágakban működő vállalatok számára adott, és a kormányzati gyakorlat ezen a területen nem egyértelmű és nem átlátható.

                     (514)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően több fél azt állította, hogy a Bizottság nem támasztotta alá az egyedi jelleg meghatározását azt igazoló pozitív bizonyítékokkal, hogy az elektromoskerékpár-ágazat azon iparágak közé tartozik, amelyek kedvezményes áron kapnak földhasználati jogokat.

                     (515)

                     Ebben a tekintetben a Bizottság a (129) preambulumbekezdésre utal, valamint különösen a 40. sz. határozatra, amely szerint az ösztönzött projektek esetében a földterületek tekintetében kedvezményes politikákat kell alkalmazni. A (100) preambulumbekezdésben leírtak szerint az elektromoskerékpár-ágazat kulcsfontosságú iparág. Ez a CBA által kiadott tizenharmadik kerékpárágazati tervnek is tárgyát képezte, amely viszont az Államtanács irányítása és felügyelete alatt áll. Következésképpen a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az elektromoskerékpár-ágazat azon iparágak közé tartozik, amelyek kedvezményes áron jutnak földhasználati jogokhoz. Ezt megerősítették a vizsgálat (507)–(511) preambulumbekezdésben ismertetett ténymegállapításai is. Továbbá, a kerékpárágazat már a tizenegyedik ötéves kerékpárágazati tervben is ösztönzött iparágként szerepelt, amely támogatta a kerékpárok és az elektromos kerékpárok kibocsátási volumenének növelését. Az elektromoskerékpár-ágazat fejlesztésére és megerősítésére történő utalások megjelentek egy, a Kínai Kerékpárszövetség által közzétett, releváns cikkben is, amely összefoglalja a tizenegyedik ötéves kerékpárágazati terv szellemében kialakított fejlesztési célokat (60). Ezen az alapon az állítást el kellett utasítani.

                     (516)

                     Következésképpen ez a támogatás kiegyenlíthetőnek minősült.

               e)   A támogatás összegének kiszámítása

                     (517)

                     Korábbi vizsgálataihoz (61) hasonlóan és az alaprendelet 6. cikke d) pontjának ii. alpontjával összhangban a Bizottság külső viszonyítási alapként Tajvan, Penghu, Kinmen és Matsu Független Vámterület (a továbbiakban: Tajvan) földterületárait vette figyelembe (62). A Bizottság az ipari földterületek árainak tekintetében a Tajvani Belügyminisztérium által a Tajvan szigetének nyugati partján elhelyezkedő hat város – Taipei város, Új Taipei város, Taoyuan város, Taichung város, Tainan város és Kaohsiung város – legjelentősebb ipari parkjai számára létrehozott hivatalos honlapról (http://lvr.land.moi.gov.tw/login.action) szerzett információt. A Belügyminisztérium adatbázisából származó adatok az ügyletek tényleges áraira, nem pedig az ipari földterületekre vonatkozó ajánlatokra hivatkoznak.

                     (518)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően az egyik fél azt az észrevételt tette, hogy a Bizottság a földárak esetében nem választott ki megfelelő külső referenciaértéket, mivel elmulasztotta elvégezni a mintában szereplő exportáló gyártók megfelelő telephelyeire vonatkozó tényeknek az adott esetre jellemző elemzését. A Bizottság elutasította ezt az észrevételt, és megjegyezte, hogy – az (517) preambulumbekezdésben leírtak szerint – a kiválasztás azon a hat körzeten alapult, ahol a legtöbb tajvani ipari park található. Mivel a mintában szereplő összes exportáló gyártó Kínában található ipari övezetekben helyezkedik el, a Bizottság figyelembe vette az elhelyezkedési tényezőt. Ezen az alapon az állítást el kellett utasítani.

                     (519)

                     A Bizottság a támogatásban részesülő fél által szerzett gazdasági előnyt úgy számította ki, hogy figyelembe vette a mintában szereplő egyes exportáló gyártók által a földhasználati jogokért ténylegesen fizetett összeg (azaz a szerződésben megjelölt, ténylegesen kifizetett összeg, illetve adott esetben a szerződésben megjelölt, a helyi önkormányzatoktól kapott visszatérítésekkel/támogatásokkal csökkentett összeg) és azon összeg különbségét, amelyet azoknak a tajvani viszonyítási alapnak megfelelően fizetniük kellett volna.

                     (520)

                     A Bizottság a következő indokok miatt tekinti Tajvant megfelelő külső viszonyítási alapnak:

                                 —

                                 összehasonlítható a gazdasági fejlettség szintje, a GDP és a gazdasági struktúra Tajvanon, valamint a mintában szereplő exportáló gyártók székhelye szerinti kínai tartományok és városok többségében,

                                 —

                                 Tajvan földrajzilag közel helyezkedik el Kínához,

                                 —

                                 a Tajvanra és több kínai tartományra egyaránt jellemző magas szintű ipari infrastruktúra,

                                 —

                                 szoros gazdasági kapcsolatok és határokon átnyúló kereskedelem Tajvan és Kína között,

                                 —

                                 a Tajvanra és több kínai tartományra egyaránt jellemző magas népsűrűség,

                                 —

                                 a Tajvan viszonyítási alapként történő alkalmazásához figyelembe vett földtípus és ügyletek hasonlósága a kínai földtípusokkal és ügyletekkel, valamint

                                 —

                                 Tajvan és Kína közös demográfiai, nyelvi és kulturális jellemzői.

                     (521)

                     A Bizottság ezt a viszonyítási alapot megbízható adatforrásnak tekintette, amely minden érdekelt fél számára hozzáférhető.

                     (522)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően több fél azt állította, hogy a kínai Taipei nem megfelelő külső referenciaérték. Azt állították, hogy az (520) preambulumbekezdésben leírt hasonlóságok, valamint a Kínai és a kínai Taipei közötti kapcsolat csak az elmúlt években fennálló helyzetet tükrözik, nem pedig a földhasználati jog megvásárlásának évében fennálló helyzetet.

                     (523)

                     E tekintetben megjegyzendő, hogy a számított referenciaérték az (527) preambulumbekezdésben leírtak szerint kiigazításra került oly módon, hogy az tükrözze az időbeli változásokat, figyelembe véve a GDP és az infláció alakulását. Következésképpen a Bizottság már figyelembe vette azt a tényt, hogy egyes földhasználati jogokat a távoli múltban szereztek meg.

                     (524)

                     Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy Thaiföld megfelelőbb referenciaérték lenne, mint a kínai Taipei a gazdasági fejlődés és a népsűrűség jobb összehasonlíthatósága miatt. Emellett azt állította, hogy Thaiföld nagyfokú ipari infrastruktúrával rendelkezik. Az állítás megvizsgálását követően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kínai Taipei megfelelő külső referenciaértékként történő kiválasztása az (520) preambulumbekezdésben felsorolt számos tényező vizsgálatán alapult, amely igazolta, hogy az megfelelő referenciaérték. Ezen az alapon az állítást el kellett utasítani.

                     (525)

                     Továbbá egy másik fél azt állította, hogy a Bizottságnak a földhasználati árak országon kívüli referenciaértékének meghatározására szolgáló módszere hibás volt, és India használatát javasolta a kínai Taipei helyett a következő okok miatt:

                                 —

                                 az ipari földterületek árai Bihar, Maharashtra és Tamil Nadu államokban számos különböző ipari területre lebontva össze vannak gyűjtve,

                                 —

                                 ez a három állam erősen iparosodott, továbbá Kínához hasonlóan magas szintű gazdasági fejlődést és ipari infrastruktúrát mutat,

                                 —

                                 ez a három állam földrajzilag közel helyezkedik el egymáshoz és Kínához,

                                 —

                                 India és Kína között jól megalapozott gazdasági kapcsolatok és határokon átnyúló kereskedelem van,

                                 —

                                 a 22 város az iparosodott kínai városokéhoz hasonló népsűrűséggel rendelkezik,

                                 —

                                 végül pedig az ipari földterületek áraira vonatkozó adatok Indiában nyilvánosan hozzáférhetők.

                     (526)

                     A szóban forgó félnek az állítása azonban az elemzés során figyelmen kívül hagyott egy kulcsfontosságú elemet, nevezetesen e tartományok gazdasági fejlettségének szintjét. Nyilvános források szerint ezeknek az indiai tartományoknak az egy főre jutó GDP-je jóval alacsonyabb, mint azoké a városoké/tartományoké, ahol az exportáló gyártók találhatóak. Maharashtra egy főre jutó GDP-je (63), amely az említett három tartomány közül a legmagasabb, 2017–2018-ban mindössze 2 500 USD volt, míg a kínai exportáló gyártók esetében megállapított legalacsonyabb szint 7 932 USD volt 2012-ben, Jinhua tartományban (64). A vizsgálat azt is feltárta, hogy a Kunshan (65) egy főre jutó GDP-je, amelyet 2016-ban (66) az összes kínai megyei város 1. számú listáján jegyeztek fel, több mint 20 000 USD volt. A fentiekre és az (520) preambulumbekezdésben felsorolt tényezőkre figyelemmel ezt az állítást el kellett utasítani.

                     (527)

                     A Bizottság a földterületek súlyozott átlagárát az (517) preambulumbekezdésben felsorolt hat város földterület-értékesítési ügyletei alapján számította ki. Ilyen jellegű adatok csak 2013 augusztusától álltak rendelkezésre. Az ezt követő időszakra a Bizottság a tajvani Belügyminisztérium által megadott tényleges árakat alkalmazta. A korábban vásárolt földhasználati jogok esetében – a korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan – a múltbeli árakat a GDP és az infláció tajvani alakulásából vezette le. A Bizottság a tajvani földterület négyzetméterenkénti súlyozott átlagárát kiigazította az IMF által 2015-ben közzétett inflációs rátával és Tajvan folyóáras, USA-dollárban kifejezett GDP-jével.

                     (528)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően több fél azt állította, hogy a Bizottság által a múltbéli földárak kiszámításához használt módszer nem tükrözte a szokásos piaci árakat. Azt állították, hogy a Bizottság nem támaszkodott semmilyen bizonyítékra arra nézve, hogy a földárak alakulása hasonló tendenciát követett volna, mint a GDP és az infláció. Ezt az állítást azonban nem támasztották alá bizonyítékkal. A Bizottság ezért kénytelen volt azt elutasítani.

                     (529)

                     Két érdekelt fél azt is állította, hogy nem származott gazdasági előnye a földhasználati jogból, mert i. a bérleti díj tükröződött a vállalatok termelési költségeiben; ii. a vele kapcsolatban álló vállalatnak fizetett bérleti díjat a piaci feltételeknek megfelelően vagy méltányos feltételek mellett állapították meg; és iii. ettől függetlenül a vele kapcsolatban álló vállalat nem adott tovább gazdasági előnyt. Az egyik exportáló gyártó emellett azt is állította, hogy a vele kapcsolatban álló vállalat versenytárgyalásos ajánlattételi eljárás keretében vásárolta meg a földhasználati jogát. Továbbá azt is állította, hogy mindettől függetlenül a földhasználati jog fejében a vele kapcsolatban álló félnek fizetett bérleti díjat a számítás során le kell vonni a gazdasági előny nagyságából.

                     (530)

                     Az exportáló gyártókkal kapcsolatban álló vállalatoknak fizetett bérleti díj meghatározását illetően az érintett exportáló gyártók egyike sem nyújtott be az uralkodó piaci feltételekre vonatkozóan semmilyen alátámasztó bizonyítékot. Ugyanez igaz az ajánlattételi eljárásra, amelyben az exportáló gyártóval kapcsolatban álló vállalat állítólag részt vett azért, hogy megvásárolja földhasználati jogát, vagyis nem nyújtottak be bizonyítékot ennek az állításnak az alátámasztására. Ezért ezeket az állításokat el kellett utasítani.

                     (531)

                     Ami a gazdasági előny kiszámítását illeti, emlékeztetni kell arra, hogy Kínában – az (507) és az azt követő preambulumbekezdésekben ismertetett módon – az elektromoskerékpár-ágazat számára a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében biztosítottak földhasználati jogokat. Továbbá az adott felek nem szolgáltattak a Kínában uralkodó piaci feltételekre vonatkozóan bizonyítékokat. Végül pedig a gazdasági előny kiszámítása az egyes csoportok szintjén történik, így a tagvállalatok közötti ügyletek semleges hatással vannak a teljes számításra. Ezért ezeket az állításokat a Bizottság elutasította.

                     (532)

                     A Bizottság a támogatási összeget az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban – az ipari földterületek földhasználati joga szokásos időtartamának (50 év) figyelembevételével – kivetítette a vizsgálati időszakra. Ezt az összeget azután a Bizottság az adott vállalatok vizsgálati időszak alatti teljes forgalmára vetítette, figyelemmel arra, hogy a támogatás nem függött az exportteljesítménytől, és nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított termékek mennyisége szerint került meghatározásra.

                     (533)

                     Ebben a rendszerben a vizsgálati időszak alatt a mintába felvett exportáló gyártók tekintetében megállapított támogatási összeg a következő:

                        5. táblázat

                        Földhasználati jogok biztosítása a megfelelő ellenszolgáltatásnál kevesebb összeg fejében

                                 Vállalat/Csoport

                                 Támogatási ráta

                                 Bodo Vehicle csoport

                                 1,42 %

                                 Giant csoport:

                                 0,91 %

                                 Jinhua Vision Industry és Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,62 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 1,46 %

                                 Yadea csoport:

                                 0,43 %

               3.8.   Közvetlen adómentességet és adócsökkentést biztosító programok

         3.8.1.   Újszerű és csúcstechnológiát alkalmazó vállalatok társaságiadó-kedvezménye

                     (534)

                     A Kínai Népköztársaság társaságiadó-törvényével összhangban, az állam által kiemelten támogatandó újszerű és csúcstechnológiát alkalmazó vállalatok 15 %-os csökkentett társaságiadó-kulccsal adóznak a szokásos 25 %-os adókulcs helyett.

               a)   Jogalap

                     (535)

                     A program jogalapját a kínai társaságiadó-törvény 28. cikke, a társaságiadó-törvény végrehajtási szabályainak 93. cikke, valamint a következők jelentik:

                                 —

                                 a Tudományos és Technológiai Minisztérium, a Pénzügyminisztérium és a Központi Adóigazgatóság körlevele a csúcstechnológiai vállalatok elismerésére irányuló közigazgatási intézkedések felülvizsgálatáról és kibocsátásáról, Guokefahuo, 2016. évi 32. sz.,

                                 —

                                 a Tudományos és Technológiai Minisztérium, a Pénzügyminisztérium és a Központi Adóigazgatóság „Az újszerű és csúcstechnológiát alkalmazó vállalatok elismerésének igazgatására vonatkozó iránymutatás” felülvizsgálatáról, nyomtatásától és kibocsátásáról szóló közlemény, Guokefahuo, 2016. évi 195. sz., valamint

                                 —

                                 a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság, a Tudományos és Technológiai Minisztérium, a Kereskedelmi Minisztérium, valamint a Nemzeti Szellemitulajdon-jogi Hivatal iránymutatásai a csúcstechnológiai iparágak fejlesztésének legújabb kulcsfontosságú kiemelt területeiről (2011).

               b)   A vizsgálat ténymegállapításai

                     (536)

                     Az adócsökkentésre jogosult vállalatok az állam által támogatott kulcsfontosságú új és csúcstechnológiai területekhez, valamint az állam által támogatott csúcstechnológiai területek jelenlegi prioritásaihoz tartoznak, amelyeket a csúcstechnológiai iparágak fejlesztésének legújabb kulcsfontosságú kiemelt területeiről szóló iránymutatás sorol fel.

                     (537)

                     Ezenkívül ahhoz, hogy támogathatóak legyenek, a vállalatoknak meg kell megfelelniük a következő kritériumoknak:

                                 —

                                 a kutatási-fejlesztési ráfordításaiknak el kell érniük az árbevételük egy bizonyos hányadát,

                                 —

                                 a csúcstechnológiából, illetve csúcstechnológiás termékekből/szolgáltatásokból származó jövedelmeknek el kell érniük a vállalkozás összes bevételének egy bizonyos hányadát, valamint

                                 —

                                 a teljes személyzeten belül a műszaki személyzetnek el kell érnie egy bizonyos hányadot.

                     (538)

                     Az ebből az intézkedésből származó gazdasági előnyben részesülő vállalatoknak be kell nyújtaniuk társaságiadó-bevallásukat és a kapcsolódó mellékleteket. A gazdasági előny tényleges összegét az adóbevallás tartalmazza.

                     (539)

                     A Bizottság megítélése szerint a szóban forgó adójóváírás az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, mivel bevételről való lemondás formájában a kínai kormány pénzügyi hozzájárulást nyújt, amelynek révén az érintett vállalatok gazdasági előnyhöz jutnak. A támogatásban részesülő feleknek nyújtott előny mértéke az adómegtakarítás összegének felel meg. A támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi támogatásnak minősül, mivel a jogszabály a program alkalmazását olyan vállalkozásokra korlátozza, amelyek a csúcstechnológia állam által meghatározott kiemelt területein működnek.

                     (540)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően az egyik fél azzal érvelt, hogy a társaságiadó-törvény 28. cikkében előírt, az újszerű és csúcstechnológiát alkalmazó vállalatoknak járó társaságiadó-kedvezmény nem egyedi jellegű támogatás. Azt is állította, hogy a Bizottság nem bizonyította, hogy az „újszerű és csúcstechnológiát alkalmazó vállalat” minősítés megszerzése csak bizonyos vállalatokra korlátozódik. E tekintetben a Bizottság az (536)–(539) preambulumbekezdésre utal, amelyek felsorolják e tekintetben a támogathatósági kritériumokat, azaz a támogatás olyan újszerű és csúcstechnológiát alkalmazó vállalatokra korlátozódik, amelyeknek az államnak kulcsfontosságú támogatást kell nyújtania, ezáltal megerősítve a támogatás egyedi jellegét. Ezen az alapon az állítást el kellett utasítani. További bizonyítékok hiányában a Bizottság fenntartotta álláspontját.

               c)   A támogatás összegének kiszámítása

                     (541)

                     A kiegyenlíthető támogatás összegét a Bizottság a támogatásban részesülő feleknek a vizsgálati időszakban nyújtott gazdasági előny mértékének megfelelően számította ki. A gazdasági előny a szokásos adókulcs szerint fizetendő adó teljes összege, valamint a csökkentett adómérték szerint fizetendő teljes adóösszeg különbözete.

                     (542)

                     Ebben a rendszerben a vizsgálati időszak alatt a mintába felvett exportáló gyártók tekintetében megállapított támogatási összeg a következő:

                        6. táblázat

                        Újszerű és csúcstechnológiát alkalmazó vállalatok társaságiadó-kedvezménye

                                 Vállalat/Csoport

                                 Támogatási ráta

                                 Bodo Vehicle csoport

                                 0,00 %

                                 Giant csoport:

                                 0,65 %

                                 Jinhua Vision Industry és Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,41 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 0,00 %

                                 Yadea csoport:

                                 0,70 %

               3.8.2.   Kutatási-fejlesztési kiadások utáni társaságiadó-jóváírás

                     (543)

                     A kutatás-fejlesztés utáni adójóváírás keretében a vállalkozások egyes, az állam által meghatározott, csúcstechnológiát képviselő kiemelt területeken végzett kutatási-fejlesztési tevékenységük után kedvezményes adózási elbánás alá esnek, amennyiben a kutatási-fejlesztési kiadások teljesítenek meghatározott értékhatárokat.

                     (544)

                     Pontosabban az immateriális eszköznek nem minősülő új technológiák, új termékek és új járművek kifejlesztése során felmerült és a tárgyidőszaki eredményben elszámolt kutatási-fejlesztési kiadások után a mindenkori helyzetre tekintettel történő teljes levonást követően további 50 %-os levonás jár. Ha az említett kutatási-fejlesztési kiadások eredményeképpen immateriális eszköz jön létre, akkor arra az immateriális eszköz költségének 150 %-a alapján kell értékcsökkenést elszámolni.

               a)   Jogalap

                     (545)

                     A program jogalapját a társaságiadó-törvény 30. cikkének (1) bekezdése, a társaságiadó-törvény végrehajtási szabályai, valamint a következő közlemények jelentik:

                                 —

                                 A Pénzügyminisztérium, a Központi Adóigazgatóság, valamint a Tudományos és Technológiai Minisztérium közleménye a kutatási-fejlesztési kiadások adózás előtti levonására vonatkozó szabályok tökéletesítéséről (Cai Shui, 2015. évi 119. sz.),

                                 —

                                 a Központi Adóigazgatóság közleménye a kutatási-fejlesztési kiadások adózás előtti levonására vonatkozó szabályokkal kapcsolatos kérdésekről, valamint

                                 —

                                 a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság, a Tudományos és Technológiai Minisztérium, a Kereskedelmi Minisztérium, valamint a Nemzeti Szellemitulajdon-jogi Hivatal iránymutatásai a csúcstechnológiai iparágak fejlesztésének legújabb kulcsfontosságú kiemelt területeiről (2011).

               b)   A vizsgálat ténymegállapításai

                     (546)

                     Egy korábbi vizsgálat (67) során megállapítást nyert, hogy az adólevonásra jogosult „új technológiák, új termékek és új járművek” az állam által támogatott csúcstechnológiai területekhez, valamint az állam által támogatott csúcstechnológiai területek jelenlegi prioritásaihoz tartoznak, amelyeket a csúcstechnológiai iparágak fejlesztésének legújabb kulcsfontosságú kiemelt területeiről szóló iránymutatás sorol fel.

                     (547)

                     A Bizottság megítélése szerint a szóban forgó adójóváírás az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, mivel bevételről való lemondás formájában a kínai kormány pénzügyi hozzájárulást nyújt, amelynek révén az érintett vállalatok gazdasági előnyhöz jutnak. A támogatásban részesülő feleknek nyújtott előny mértéke az adómegtakarítás összegének felel meg. A támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi támogatásnak minősül, mivel a jogszabály az intézkedés alkalmazását olyan vállalkozásokra korlátozza, amelyeknél a kutatási-fejlesztési kiadások a csúcstechnológia állam által meghatározott kiemelt területein merülnek fel.

                     (548)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően néhány fél azzal érvelt, hogy a kutatás-fejlesztés után járó társaságiadó-jóváírás nem egyedi jellegű támogatás, és azt az egyes Kínából származó szabványosított falmodulokra vonatkozó kanadai szubvencióellenes vizsgálatban nem egyenlítették ki egyedi jelleg hiányában. A Bizottság hivatkozott az (546) és az (547) preambulumbekezdésre, amelyek már tárgyalták az egyedi jelleget. Ezenkívül megjegyzendő, hogy ezt a ténymegállapítást alátámasztja az egyik exportáló gyártó helyzete is, amely az „újszerű és csúcstechnológiát alkalmazó vállalat” minősítés megszerzése után ilyen kedvezményes adópolitikában részesült. A fentiek alapján a Bizottság ezt az állítást elutasította.

               c)   A támogatás összegének kiszámítása

                     (549)

                     A kiegyenlíthető támogatás összegét a Bizottság a támogatásban részesülő feleknek a vizsgálati időszakban nyújtott gazdasági előny mértékének megfelelően számította ki. A gazdasági előny a szokásos adókulcs szerint fizetendő adó teljes összege, valamint a tényleges kutatási-fejlesztési kiadásokra tekintettel alkalmazott további 50 %-os levonás után fizetendő teljes adóösszeg különbözete.

                     (550)

                     Ebben a rendszerben a vizsgálati időszak alatt a mintába felvett exportáló gyártók tekintetében megállapított támogatási összeg a következő:

                        7. táblázat

                        Kutatási-fejlesztési kiadások utáni társaságiadó-jóváírás

                                 Vállalat/Csoport

                                 Támogatási összeg

                                 Bodo Vehicle csoport

                                 0,21 %

                                 Giant csoport:

                                 0,05 %

                                 Jinhua Vision Industry és Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,19 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 0,00 %

                                 Yadea csoport:

                                 0,51 %

               3.8.3.   Minősítéssel rendelkező rezidens vállalkozások között fizetett osztalék adómentessége

                     (551)

                     A minősítéssel rendelkező rezidens vállalkozások között fizetett osztalék adómentessége a közvetlen társaságiadó-mentesség és/vagy társaságiadó-csökkentés körébe tartozó általános támogatási gyakorlat.

               (a)   Jogalap

                     (552)

                     Az osztalékbevételek ezen adómentességének jogalapja a társaságiadó-törvény 25–26. cikke és a társaságiadó-törvény végrehajtási szabályainak 83. cikke.

               (b)   A vizsgálat ténymegállapításai

                     (553)

                     A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő vállalatok egyike részesült a minősítéssel rendelkező rezidens vállalatok között fizetett osztalék adómentességéből. A szóban forgó vállalat közvetlenül a helyi adóhatósághoz fordult azért, hogy a tőkebefektetései után kapott osztalékot levonhassa az adóköteles bevételéből.

               (c)   Következtetés

                     (554)

                     A Bizottság meglátása szerint ez a program az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikke (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, mivel bevétel elengedése formájában a kínai kormány pénzügyi hozzájárulást nyújt, amelynek révén az érintett vállalat gazdasági előnyhöz jut. A támogatásban részesülő vállalat részére nyújtott előny mértéke az adókedvezmény összegének felel meg. A támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi támogatásnak minősül, mivel a jogszabály e mentesség alkalmazását olyan minősítéssel rendelkező rezidens vállalkozásokra korlátozza, amelyek élvezik az állam jelentős támogatását, és amelyek fejlődését az állam ösztönzi.

                     (555)

                     E tekintetben több fél azt állította, hogy ez a támogatás nem egyedi jellegű, és a társaságiadó-törvény végrehajtásáról szóló rendelet 83. cikkére hivatkozott, amely maga is kapcsolódik a társaságiadó-törvény 26. cikkének (2) bekezdéséhez, azt állítva, hogy nincs bizonyíték arra, hogy ez a mentesség csak azokra a minősített, belföldi vállalatokra vonatkozik, amelyek kiemelt állami támogatást élveznek, és amelyek fejlesztését az állam ösztönzi.

                     (556)

                     E tekintetben a Bizottság utal a társaságiadó-törvény 25. cikkére, amely ugyanahhoz a fejezethez, nevezetesen a „Kedvezményes adópolitikák” című IV fejezethez tartozik, mint a 26. cikk (2) bekezdése, és a fejezet bevezető fordulataként szolgál. E cikk úgy rendelkezik, hogy „Az állam kedvezményes adópolitikákat hajt végre azon iparágak és projektek tekintetében, amelyek kiemelt állami támogatást élveznek, és amelyek fejlesztését az állam ösztönzi”. Ennek alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az ilyen kedvezményes adópolitika bizonyos iparágakra és projektekre korlátozódik, és ezért egyedi jellegű. A rendelkezésre álló bizonyítékok szintén azt mutatták, hogy az e rendszer előnyeit élvező vállalkozás rendelkezett „újszerű és csúcstechnológiát alkalmazó vállalat” minősítéssel. A fentiek alapján ezt az állítást el kellett utasítani.

               (d)   A támogatás összegének kiszámítása

                     (557)

                     A Bizottság a támogatás összegét a rendes körülmények között a vizsgálati időszakban beszedett adó és a vizsgálati időszakban az érintett vállalat által ténylegesen fizetett adó különbözeteként határozta meg.

                        8. táblázat

                           Minősítéssel rendelkező rezidens vállalkozások között fizetett osztalék adómentessége

                                 Vállalat/Csoport

                                 Támogatási összeg

                                 Bodo Vehicle csoport

                                 0,00 %

                                 Giant csoport:

                                 0,00 %

                                 Jinhua Vision Industry és Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,04 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 0,00 %

                                 Yadea csoport:

                                 0,00 %

               3.8.4.   A közvetlenadó-mentességi és -csökkentési programok végösszege

                     (558)

                     Az összes közvetlenadó-program vonatkozásában a mintában szereplő exportáló gyártókra vonatkozóan a vizsgálati időszakra megállapított teljes támogatási összeg a következő volt:

                        9. táblázat

                        Közvetlenadó-mentességek és -csökkentések

                                 Vállalat/Csoport

                                 Támogatási összeg

                                 Bodo Vehicle csoport

                                 0,21 %

                                 Giant csoport:

                                 0,70 %

                                 Jinhua Vision Industry és Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,63 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 0,0 %

                                 Yadea csoport:

                                 1,21 %

               3.9.   Közvetettadó- és behozatalivám-programok

               Héamentességek és behozatalivám-visszatérítések behozott berendezés és technológia használatáért

                     (559)

                     A program héa- és behozatalivám-mentességet biztosít a gyártás során felhasznált termelő berendezések behozatalára. A mentességre való jogosultság feltétele, hogy a berendezés nem szerepelhet a támogatásra nem jogosult berendezések jegyzékében, és a támogatást igénylő vállalatnak be kell szereznie a kínai hatóságok vagy a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság által a vonatkozó beruházási, adózási és vámjogszabályokkal összhangban kibocsátott „államilag ösztönzött projekt” tanúsítványt.

               a)   Jogalap

                     (560)

                     Ennek a programnak a jogalapját a következők képezik:

                                 —

                                 az Államtanács körlevele a behozott berendezésekre vonatkozó adópolitika szabályozásáról (Guo Fa, 1997. évi 37. sz.),

                                 —

                                 a Pénzügyminisztérium, a Vámügyi Főigazgatóság és a Központi Adóigazgatóság közleménye egyes kedvezményes behozatalivám-politikák kiigazításáról,

                                 —

                                 a Pénzügyminisztérium, a Vámügyi Főigazgatóság és a Központi Adóigazgatóság 2008/43. sz. közleménye,

                                 —

                                 a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 2006/316. sz. közleménye az állami fejlesztési támogatásban részesülő belföldi vagy külföldi finanszírozású projektek igazolásának kezelésével kapcsolatos lényeges kérdésekről, valamint

                                 —

                                 a ktv-k, illetve a belföldi vállalkozások számára behozott, vámfizetés alól nem mentesíthető árucikkek 2008. évi jegyzéke.

               b)   A vizsgálat ténymegállapításai

                     (561)

                     A Bizottság megállapította, hogy e program keretében a mintában szereplő exportáló gyártók egyike sem jutott előnyhöz.

               3.10.   Támogatási programok

         3.10.1.   Önkormányzati, regionális hatóságok által nyújtott eseti támogatások

                     (562)

                     Panaszában a panaszos azt állította és bizonyítékkal szolgált azzal kapcsolatban, hogy a kínai elektromoskerékpár-ágazat különböző szintű kormányzati hatóságoktól, azaz helyi, regionális és országos szinten kaphat különböző egyszeri vagy ismétlődő támogatásokat.

                     (563)

                     A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az exportáló gyártók mintában szereplő négy csoportja jelentős mértékű, különböző kormányzati szintű, egyszeri vagy ismétlődő támogatásban részesült, amely a vizsgálati időszakban gazdasági előnyhöz juttatta azokat. Egyes támogatásokról a mintában szereplő exportáló gyártók beszámoltak a kérdőívre adott válaszaikban, míg több más támogatásra az ellenőrző látogatások során, a helyszínen derült fény. A támogatások egyike sem jelent meg a kínai kormány kérdőívre adott válaszában.

               a)   Jogalap

                     (564)

                     A szóban forgó támogatásokat országos, tartományi, városi, megyei vagy körzeti kormányzati hatóságok nyújtották a vállalatok részére, és mindegyik egyedinek bizonyult a mintában szereplő exportáló gyártók vagy a földrajzi elhelyezkedés, illetőleg az iparág típusa szempontjából. Általában nem adták meg pontosan, hogy melyik jogszabály alapján történt a támogatások nyújtása – ha volt egyáltalán ilyen jogszabály. Ugyanakkor a Bizottság több esetben megkapta a kormányzati hatóság által a támogatás odaítélésére vonatkozóan kiadott dokumentum (az úgynevezett „értesítés”) másolatát.

               b)   A vizsgálat ténymegállapításai

                     (565)

                     Tekintettel a panaszban szereplő és/vagy a mintában szereplő exportáló gyártók könyvelésében talált támogatások hatalmas számára, e rendelet csak a főbb ténymegállapításokat foglalja össze. Az arra vonatkozó bizonyítékot, hogy számos támogatási forma létezik, és a kínai kormány különböző szintjei nyújtottak ilyen támogatásokat, eredetileg a mintában szereplő négy exportáló gyártó szolgáltatta; az ilyen támogatásokra vonatkozólag az egyedi tájékoztatóik szolgálnak ténymegállapításokkal az egyes vállalatok számára.

                     (566)

                     Az ilyen támogatások közé tartoztak a szabadalmi alapok, a tudományos és technológiai alapok és díjak, az üzleti fejlesztési alapok, az exportösztönző alapok, a kiállításokon való részvételhez nyújtott támogatások, a gyártóberendezések korszerűsítésének ösztönzését szolgáló támogatások, a szakmai készségfejlesztés elősegítését szolgáló támogatások, valamint a körzeti vagy tartományi szinten biztosított támogatási alapok.

               c)   Következtetés

                     (567)

                     Ezek a támogatások az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősülnek, mert a kínai kormány vissza nem térítendő támogatás formájában transzfert valósított meg az érintett termék gyártói felé, és ezzel gazdasági előnyt ruházott rájuk.

                     (568)

                     Ezek a támogatások emellett az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 4. cikkének (3) bekezdése értelmében egyediek, mert a jelek szerint konkrét régiók bizonyos vállalataira vagy konkrét projektjeire és/vagy az elektromoskerékpár-ágazatra korlátozódnak. Ezenkívül a támogatások egy részének nyújtása a 4. cikk (4) bekezdésének a) pontja értelmében az exportteljesítmény szerint történt. Ezek a támogatások nem felelnek meg az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott, a nem egyedi jelleggel kapcsolatos követelményeknek, mert a jogosultság megszerzésének feltételei és a jogosultság tényleges megadása érdekében alkalmazott kiválasztási kritériumok nem átláthatóak, nem objektívek és nem érvényesülnek automatikusan.

                     (569)

                     A vállalatok minden esetben tájékoztatást adtak a támogatás összegéről és arról, hogy kitől kapták a támogatást. Az érintett vállatok ezt a bevételt többnyire a „nem működési bevétel” soron és a „kormányzati vagy támogatási bevétel” alsoron könyvelték le a nyilvántartásaikban, és ezeket a nyilvántartásokat külön könyvvizsgálatnak vetették alá. Ezt a Bizottság arra utaló egyértelmű bizonyítéknak tekintette, hogy kiegyenlíthető gazdasági előny átruházása valósult meg.

                     (570)

                     Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ebben a tekintetben ezek a ténymegállapítások észszerűen mutatják a támogatásnyújtás szintjét. Mivel a szóban forgó támogatások közös jellemzőkkel rendelkeztek, egy állami hatóság ítélte őket oda, és nem egy körülhatárolható támogatási program részét képezték, hanem a szóban forgó (ösztönzött) ágazatnak biztosított egyedi támogatások voltak, a Bizottság együttesen értékelte őket.

               d)   A támogatás összegének kiszámítása

                     (571)

                     A gazdasági előnyt a Bizottság a vizsgálati időszak alatt kapott vagy a vizsgálati időszakra vetített összegként számította ki úgy, hogy az összegre értékcsökkenést alkalmazott a támogatás alapját képező befektetett eszköz hasznos élettartama figyelembevételével. A Bizottság megfontolta, hogy a támogatási összeg számítására vonatkozó bizottsági iránymutatás (68) F. a) pontjával összhangban vegyen-e figyelembe kiegészítő éves kereskedelmi kamatlábat. Ez azonban több különböző komplex hipotetikus tényező vizsgálatát igényelte volna, amelyekre vonatkozóan nem álltak rendelkezésre pontos információk. Ezért a Bizottság megfelelőbbnek ítélte, hogy – azt a számítási módszert követve, amelyet korábbi esetekben (69) alkalmazott – az összegeket az érintett befektetett eszközök értékcsökkenési rátái alapján rendelje hozzá a vizsgálati időszakhoz.

                     (572)

                     A Yadea azt állította, hogy a vizsgálati időszakot megelőzően kapott támogatások egyike tévesen került elosztásra egy hároméves időszakra, amely magában foglalta a vizsgálati időszakot is, és azt állította, hogy azt ki kell zárni, mivel nem kapcsolódott a vizsgálati időszakhoz.

                     (573)

                     A Bizottság helyt adott ennek az érvelésnek, és a számítást ennek megfelelően frissítette.

                     (574)

                     A Giant csoport azt állította, hogy a kapott támogatások egy része nem volt egyedi jellegű, így azokat ki kell zárni a számításból. A vállalat azonban – egy kivételével – nem nyújtott be a szóban forgó támogatásokkal kapcsolatos bizonyítékokat. Ezért ezt az állítást csak egy támogatás kapcsán lehetett elfogadni, míg a fennmaradó támogatások esetében a Bizottság elutasította azt. A Giant csoport rámutatott továbbá egy, a számításban szereplő elírásra is, amely helyesbítésre került. Ez a helyesbítés azonban nem befolyásolta a vállalat teljes támogatási összegét.

                     (575)

                     Az e támogatástípus vonatkozásában a mintában szereplő exportáló gyártókra vonatkozóan a vizsgálati időszakra megállapított támogatási összeg a következő volt:

                        10. táblázat

                        Eseti támogatások

                                 Vállalat/Csoport

                                 Támogatási összeg

                                 Bodo Vehicle csoport

                                 0,15 %

                                 Giant csoport:

                                 0,14 %

                                 Jinhua Vision Industry és Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,25 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 0,07 %

                                 Yadea csoport:

                                 0,07 %

               3.10.2.   Más támogatási programok

                     (576)

                     A mintában szereplő exportáló gyártók nem részesültek pénzügyi hozzájárulásban a 3.3. szakasz iii. alpontjában említett fennmaradó támogatási programok alapján a vizsgálati időszak alatt.

               3.10.3.   Az összes támogatási program végösszege

                     (577)

                     Az összes támogatás vonatkozásában a mintában szereplő exportáló gyártókra vonatkozóan a vizsgálati időszakra megállapított teljes támogatási összegek a következőképpen alakultak:

                        11. táblázat

                        Támogatások

                                 Vállalat/Csoport

                                 Támogatási összeg

                                 Bodo Vehicle csoport

                                 0,15 %

                                 Giant csoport:

                                 0,14 %

                                 Jinhua Vision Industry és Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,25 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 0,07 %

                                 Yadea csoport:

                                 0,072 %

               3.11.   A támogatásnyújtásra vonatkozó következtetés

                     (578)

                     A Bizottság az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban az egyes támogatásokat, illetve támogatási programokat külön-külön vizsgálva kiszámította, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók kiegyenlíthető támogatásai mekkora összeget tesznek ki, majd ezeket az összegeket összeadta, hogy így az egyes exportáló gyártókra vonatkozóan meghatározza a vizsgálati időszak alatti teljes támogatási összeget. Az alábbiakban feltüntetett összesített támogatási összegek kiszámításához a Bizottság először a támogatási százalékot számította ki, vagyis azt, hogy a támogatási összeg mekkora hányada volt a vállalat összforgalmának. Az így kapott százalékértékkel számolva meghatározta az érintett termék Unióba irányuló, vizsgálati időszak alatti kiviteleihez tartozó támogatást. A Bizottság ezt követően kiszámította a vizsgálati időszak alatt az Unióba exportált érintett termék egy darabjára jutó támogatási összeget, majd ugyanezen exportok egy darabra vonatkozó, a költségek, a biztosítás és a fuvardíj kifizetése utáni (CIF) értékének százalékában kifejezte az alábbiakban feltüntetett különbözeteket.

                     (579)

                     Az alaprendelet 15. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottság a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók teljes támogatási összegét a kiegyenlíthető támogatásoknak a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártókra megállapított összegéből képzett súlyozott átlag alapján fogja meghatározni úgy, hogy a számításból kizárja az elhanyagolható összegeket, valamint az alaprendelet 28. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó tételekre megállapított támogatásokkal összefüggésben megállapított támogatási összeget. A Bizottság azonban a kedvezményes hitelnyújtással kapcsolatos ténymegállapításokat nem fogja figyelmen kívül hagyni, azokban az esetekben sem, amikor ezeket az összegeket részben csupán a rendelkezésre álló tényekre támaszkodva tudta meghatározni. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a rendelkezésre álló tények felhasználása a szóban forgó esetekben nem befolyásolta érdemben a kedvezményes hitelnyújtás formájában nyújtott támogatás összegének méltányos meghatározásához szükséges adatokat, így e módszer alkalmazása miatt a vizsgálatban való részvételre nem felkért exportáló gyártókat nem éri hátrány (70).

                     (580)

                     A kínai exportáló gyártók nagy fokú együttműködésére tekintettel a „minden más vállalathoz” tartozó összeget a Bizottság a mintában szereplő exportáló gyártókra meghatározott legmagasabb összeg szintjén határozta meg. A „minden más vállalathoz” tartozó összeg azokra a vállalatokra vonatkozik, amelyek nem működtek együtt a vizsgálatban.

                        12. táblázat

                        Kiegyenlíthető támogatások

                                 Vállalat neve

                                 A kiegyenlíthető támogatások összege

                                 Bodo Vehicle csoport

                                 15,1 %

                                 Giant csoport:

                                 3,9 %

                                 Jinhua Vision Industry és Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 8,5 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 17,2 %

                                 Yadea csoport:

                                 10,7 %

                                 Egyéb együttműködő vállalatok

                                 9,2 %

                                 Minden más vállalat

                                 17,2 %

               4.   KÁR

         4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

                     (581)

                     A figyelembe vett időszak kezdetén 41 gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Közülük a vizsgálati időszak alatt négy szüntette be a termék gyártását.

                     (582)

                     Érdekelt felektől érkezett észrevételek alapján a Bizottság újraértékelte a helyzetet és megállapította, hogy hat, eredetileg az uniós gazdasági ágazat részeként kezelt vállalatot ki kell zárni az uniós gazdasági ágazat meghatározásából, mert a behozatali tevékenységükből fakadó érdek meghaladja az uniós termelési tevékenységükből fakadó érdeket.

                     (583)

                     Kizárásukat követően az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése értelmében 31 gyártó alkotja az „uniós gazdasági ágazatot”.

                     (584)

                     Megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés mintegy 1,1 millió darabot tett ki. Ezt a számot a Bizottság az Európai Kerékpár-ágazati Szövetség (a továbbiakban: CONEBI) által benyújtott felhasználási adat, a behozatali statisztikák, valamint az értékesítésnek a mintában szereplő uniós gyártók termeléséhez viszonyított aránya alapján határozta meg.

                     (585)

                     Az érdekelt felek egyike szerint az ATALA, valamint a vele kapcsolatban álló Accell Nederland nem tekinthető az uniós gazdasági ágazathoz tartozónak, mert az ATALA elektromos kerékpárokat importál Kínából. Az alaprendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint azonban az ATALA és az Accell nem áll kapcsolatban egymással. Mindenesetre a behozatal önmagában nem indokolja az uniós gazdasági ágazat meghatározásából való kizárást.

               4.2.   Uniós felhasználás

                     (586)

                     A Bizottság a CONEBI által benyújtott információk alapján állapította meg az uniós felhasználást.

                     (587)

                     Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

                        13. táblázat

                        Uniós felhasználás (darab)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Vizsgálati időszak

                                 Teljes uniós
                                 felhasználás (darab)

                                 1 139 000

                                 1 363 842

                                 1 666 251

                                 1 982 269

                                    Mutató

                                    100

                                    120

                                    146

                                    174

                                    Forrás: CONEBI

                     (588)

                     Az uniós felhasználás folyamatosan, a 2014. évi 1,1 millió darabról közel 2 millió darabra bővült a vizsgálati időszak alatt; ez a figyelembe vett időszak alatt 74 %-os növekedésnek felel meg. A felhasználás alakulása a nagyobb környezettudatosságnak, továbbá a marketingre és promócióra, valamint az elektromos kerékpárok technológiai fejlesztésére irányuló folyamatos beruházásoknak tudható be.

               4.3.   A Kínából érkező behozatal

         4.3.1.   A Kínából érkező behozatal volumene és piaci részesedése

                     (589)

                     2017 óta az elektromos kerékpárok a 8711 60 10 KN-kód alá tartoznak. 2017 előtt az elektromos kerékpárok más termékekkel együtt az (ex) 8711 90 10 KN-kód alá tartoztak. A probléma áthidalására a panaszos részletes kínai vámstatisztikákat nyújtott be, amelyben azonosítani tudta az elektromos kerékpárok kínai exportját.

                     (590)

                     A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatai alapján állapította meg úgy, hogy a vonatkozó HR-kódra extrapolálta az elektromos kerékpárok fentiek szerint megállapított kínai exportjának az azonos HR-kód alatti teljes kínai exporthoz viszonyított arányát. 2017 kilenc hónapjára vonatkozóan a kínai behozatali statisztikák közvetlenül az Eurostat adatain alapulnak.

                     (591)

                     A behozatal piaci részesedésének megállapításához a behozatali volument összehasonlította az (586) preambulumbekezdésben szereplő 13. táblázat szerinti uniós felhasználással.

                     (592)

                     A Kínából az Unióba érkező behozatal a következőképpen alakult:

                        14. táblázat

                        Behozatali volumen (darab) és piaci részesedés

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Vizsgálati időszak

                                 A Kínából érkező behozatal volumene (darab)

                                 199 728

                                 286 024

                                 389 046

                                 699 658

                                    Mutató

                                    100

                                    143

                                    195

                                    350

                                 Piaci részesedés

                                 18 %

                                 21 %

                                 23 %

                                 35 %

                                    Mutató

                                    100

                                    120

                                    133

                                    201

                                    Forrás: Eurostat, kínai kiviteli statisztikák

                     (593)

                     A Kínából érkező behozatal volumene a 2014. évi közel 200 000 darabhoz képest a vizsgálati időszakig több mint a háromszorosára, közel 700 000 darabra nőtt. 2016 és a vizsgálati időszak között a növekedés üteme gyorsult.

                     (594)

                     Ezzel párhuzamosan a Kínából érkező behozatal uniós piaci részesedése 2014 és a vizsgálati időszak között 18 %-ról 35 %-ra nőtt.

                     (595)

                     A CCCME és a CEIEB hangot adott aggályainak a panaszos által benyújtott kínai vámstatisztikák megbízhatóságát illetően, és tájékoztatást kért a részletes statisztikákról, valamint az adatok forrásáról.

                     (596)

                     A panaszos a Bizottság rendelkezésére bocsátotta a panaszát alátámasztó részletes statisztikákat. A panaszos ezenkívül a panasz nem bizalmas változatában rendelkezésre bocsátotta az éves bontású összesített exportadatokat. A panaszos jelezte azt is, hogy az adatok a kínai vámhatóságoktól származnak, megemlítette az alapul vett kódokat, továbbá elmagyarázta, hogy milyen módszertant alkalmazott az érintett terméktől eltérő termékek kizárására.

                     (597)

                     A kapott adatok ellenőrzése útján a Bizottság megállapította, hogy a panaszos a vámstatisztikákat egy régóta működő, erre szakosodott kínai vállalkozástól vásárolta meg, továbbá azt, hogy más kínai szolgáltatóktól is ugyanezek az adatok állnak rendelkezésre.

                     (598)

                     Az ellenőrzés során bizonyítást nyert az is, hogy a panaszos a nyilvános aktában pontosan ismertette az elektromos kerékpárok kínai exportjának meghatározásakor alkalmazott módszertant.

                     (599)

                     Ezenkívül a Bizottság más információforrásokkal való egybevetéssel ellenőrizte a panaszos által benyújtott adatokat, és megállapította, hogy azok megbízhatók. Más fél nem javasolt alternatív információforrást vagy módszertant.

                     (600)

                     A Bizottság megállapította továbbá, hogy az információt szolgáltató vállalat részletes adatai és kiléte az alaprendelet 29. cikkének (1) bekezdése értelmében ezen adatok jellegénél fogva bizalmasak. Az információt nyújtó fél kilétének felfedése jelentős mértékben hátrányosan érintheti az információt szolgáltató felet, illetve azt, akitől az információt szolgáltató fél az információt szerezte.

                     (601)

                     E körülmények között és tekintettel az összesített adatok és a módszertan nem bizalmas jellegű aktában biztosított nyilvánosságának szintjére, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az érdekelt félnek nincs szüksége a bemeneti adatokra és a viszonteladó vállalkozás kilétére a védelemhez való jogának gyakorlásához.

                     (602)

                     Ezt az érvelést így el kellett utasítani.

                     (603)

                     Több érdekelt fél azt állította, hogy a Kínából érkező behozatal a piaci trendeket követte, mivel az uniós felhasználás és a kínai export egyaránt bővült. Megjegyzést érdemel ugyanakkor, hogy a kínai export és az uniós felhasználás növekedésének nagysága igen eltérő. 2014 és a vizsgálati időszak között a Kínából érkező behozatal 250 %-kal, míg az uniós felhasználás lényegesen lassabb ütemben, 74 %-kal bővült. A trend tehát azonos irányba mutatott ugyan, ám a növekedés nagysága igen eltérő volt.

               4.3.2.   A Kínából érkező behozatal árai és áralákínálás

                     (604)

                     A Bizottság az importárakat az Eurostat adatai alapján, az (589) preambulumbekezdésben ismertetett módszertan alkalmazásával állapította meg.

                     (605)

                     A Kínából az Unióba érkező behozatal átlagára a következőképpen alakult:

                        15. táblázat

                        Importárak (EUR/darab)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Vizsgálati időszak

                                 Kína

                                 472

                                 451

                                 477

                                 422

                                    Mutató

                                    100

                                    96

                                    101

                                    89

                                    Forrás: Eurostat, kínai kiviteli statisztikák

                     (606)

                     2014 és a vizsgálati időszak között a Kínából érkező behozatal átlagára 11 %-kal csökkent, először 4 %-kal 2014-ről 2015-re, majd 12 %-kal 2016 és a vizsgálati időszak között.

                     (607)

                     Mivel a terméktípusok egymáshoz viszonyított aránya az Eurostat statisztikáinak általános jellege miatt nem volt részleteiben ismert, az árak alakulásával kapcsolatos adatok nem teljesen megbízhatók. A Bizottság azonban megállapította, hogy a Kínából érkező behozatal átlagárai számottevően alacsonyabbak voltak mind az uniós gyártók, mind a Kínán kívüli egyéb harmadik országokból érkező behozatal árainál. Ezenkívül miközben a kínai exportáló gyártók bővítették az uniós piacon értékesített termékek körét és abban drágább elektromos kerékpárokat is szerepeltettek, a Kínából érkező behozatal átlagára csökkent.

                     (608)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően számos exportáló gyártó azt állította, hogy a Bizottság tévesen értékelte a kínai behozatal átlagárának alakulását, amikor azt figyelte meg, hogy ez jelentősen alacsonyabb volt az uniós gyártók és harmadik országok átlagáránál. A szóban forgó felek azt állították, hogy a kínai behozatal átlagára semmit nem árult el egy lehetséges alákínálásról egy összehasonlítható alapon történő – nevezetesen a terméktípus alapján végzett – elemzés hiányában. Azt állították, hogy a Bizottságnak el kellene ismernie, hogy a kínai behozatal csökkenő átlagára tükrözheti pusztán a termékszerkezet változását is.

                     (609)

                     Amint azt a (606) preambulumbekezdés jelzi, a Bizottság egyetért azzal, hogy a termékszerkezet változása befolyásolhatja a Kínából származó behozatal átlagárának alakulását. Mindazonáltal továbbra is fennáll, hogy a Kínából származó behozatal átlagárai tartósan és jelentősen alacsonyabbak voltak az egyéb beszerzési források átlagárainál, annak ellenére, hogy ebben az összefüggésben ugyanezek az érdekelt felek azt állították, hogy az érintett termék minősége javult, és az bejutott magasabb árszegmensekbe is. Ezenkívül ezt a csökkenő tendenciát figyelembe kell venni az összehasonlítható alapon történő elemzések kapcsán, amelyek jelentős alákínálást mutató ténymegállapításokat eredményeztek.

                     (610)

                     A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság a következő tényezőket hasonlította össze:

                                 a)

                                 a mintában szereplő négy uniós gyártó által az uniós piacon a független vevőknek történő értékesítés során alkalmazott értékesítési árak gyártelepi szintre átszámított terméktípusonkénti súlyozott átlaga; valamint

                                 b)

                                 a mintában szereplő kínai exportáló gyártók által az uniós piacon az első független vevő számára értékesített behozatalaik kapcsán alkalmazott árak megfelelő, CIF-paritás alapján megállapított és a 6 %-os vámtétel és a behozatali költségek figyelembevételével megfelelőképpen kiigazított terméktípusonkénti súlyozott átlaga.

                     (611)

                     A kínai kormány állítása szerint az áralákínálás elemzése során figyelembe kell venni olyan szempontokat, mint az elektromos kerékpár típusa (például elektromos városi kerékpár vagy elektromos hegyi kerékpár), a motor elhelyezkedése (agymotor vagy központi motor), az akkumulátor teljesítménye, valamint az elektromos kerékpár anyaga (például acél, alumínium, karbonszövet). A Bizottság megerősíti, hogy az áralákínálás elemzése során a felsorolt tényezők mindegyikét figyelembe vette.

                     (612)

                     Az árak összehasonlítása típusonként történt az egyes ügyletek vizsgálata alapján, az adatok szükség szerinti megfelelő kiigazításával és a kedvezmények és az árengedmények levonásával. Az ügyletek kereskedelmi szintjét illetően megállapítást nyert, hogy a mintában szereplő uniós gyártók és a mintában szereplő kínai exportáló gyártók egyaránt folytatnak értékesítést eredetiberendezés-gyártói vevők részére, valamint saját márkanév alatt. A Bizottság ezért megvizsgálta, hogy indokolt-e a kereskedelmi szint alapján kiigazítást végezni. E tekintetben a vizsgálat arra irányult, hogy fennáll-e tartós és határozott eltérés az eredetiberendezés-gyártói vevők részére történő, valamint a saját márkanév alatti értékesítés árai között. Megállapítást nyert, hogy a mintában szereplő uniós gyártók értékesítései vonatkozásában nem áll fenn tartós és határozott eltérés az árakban.

                     (613)

                     Az összehasonlítás eredményét a Bizottság a mintában szereplő négy uniós gyártó vizsgálati időszak alatti forgalmának százalékában fejezte ki. Az alákínálási különbözetek 16,2 % és 43,2 % között voltak.

                     (614)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően a kínai kormány és egy, az Unióban vele kapcsolatban álló importőrökkel rendelkező exportáló gyártó azt állították, hogy a Bizottság által az alákínálási különbözet kiszámításakor alkalmazott módszer analógia útján a dömpingellenes alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdését alkalmazta. Az említett felek azt állították, hogy ezzel a Bizottság megsértette az alaprendelet 2. és 8. cikkét, valamint az EU és a WTO ítélkezési gyakorlatát. Az említett felek azt is állították, hogy a Bizottság módszertanának nincs jogalapja, és hogy egy számtanilag képzett CIF-ár használatával a Bizottság megsértette azon kötelezettségeit, hogy az árakat ott hasonlítsa össze, ahol a verseny zajlik, és azonos kereskedelmi szinten.

                     (615)

                     A Bizottság emlékeztet arra, hogy ami az alákínálást illeti, az alaprendelet nem ír elő semmilyen konkrét módszertant. Következésképpen az intézmények széles mérlegelési jogkört gyakorolhatnak ennek a kártényezőnek az értékelése során. Ezt a mérlegelési mozgásteret korlátozza annak szükségessége, hogy az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdésében megköveteltek szerint a következtetéseket egyértelmű bizonyítékokra kell alapozni, valamint objektív vizsgálatot kell végezni. Emlékeztetni kell arra is, hogy az alaprendelet 8. cikkének (2) bekezdése kifejezetten úgy rendelkezik, hogy a jelentős áralákínálás fennállását a támogatott behozatal szintjén kell vizsgálni, nem pedig az uniós piacon később tapasztalható bármely viszonteladási ár szintjén.

                     (616)

                     Ennek alapján az alákínálás (különösen az exportár) kiszámításánál figyelembe vett elemek tekintetében a Bizottságnak azonosítania kell az első olyan pontot, ahol az Unió piacán az uniós gyártókkal folytatott versenyre kerül (vagy kerülhet) sor. Ez a pont valójában az első független importőr beszerzési ára, mivel az adott vállalat elvben választhat, hogy az uniós gazdasági ágazattól vagy tengerentúli szállítóktól szerez-e be. Ezt az értékelést a szóban forgó behozatalok uniós határparitáson számított exportárára kell alapozni, mert az tekinthető az uniós gazdasági ágazat gyártelepi árával összehasonlítható szinten lévőnek. Kapcsolt importőrökön keresztül történő exportértékesítések esetén az összehasonlítási pontnak rögtön az áru uniós határon való átlépése után kell lennie, nem pedig az értékesítési lánc egy későbbi szakaszában, például amikor az árut a végső felhasználónak értékesítik. Így az exportár kiszámítására vonatkozóan a dömpingellenes alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésében foglalt szabályok az irányadóak, és ezek analógia útján alkalmazhatók, ahogyan ezek az exportár dömpingellenes célból való meghatározásához lényegesek. A dömpingellenes alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének analógia útján történő alkalmazása lehetővé teszi, hogy olyan árat kapjunk, amely teljes mértékben összehasonlítható azzal a CIF-árral (az Unió határa), amelyet a független vevők részére történő értékesítés vizsgálata során használnak.

                     (617)

                     Ez a megközelítés biztosítja a következetességet olyan esetekben is, amikor egy exportáló gyártó közvetlenül értékesíti az árukat egy független vevőnek (legyen ez akár importőr, akár végső felhasználó), mivel e forgatókönyv esetében annak jellegénél fogva nem alkalmaznának viszonteladói árakat. Egy másik megközelítés az exportáló gyártók közötti hátrányos megkülönböztetéshez vezetne, kizárólag az általuk használt értékesítési csatorna alapján. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az alákínálás és az áron aluli értékesítés kiszámítására vonatkozó adott importár megállapítását ne befolyásolja az, hogy kapcsolatban álló vagy független uniós gazdasági szereplők részére történik-e a kivitel. A Bizottság által követett módszer biztosítja, hogy mindkét helyzet egyenlő bánásmódban részesül.

                     (618)

                     Ezért, a tisztességes összehasonlítás lehetővé tétele érdekében, az SGA-költségek és a nyereség levonása a kapcsolt importőr által független vevők felé alkalmazott viszonteladási árból indokolt ahhoz, hogy egy megbízható CIF-árat kapjunk.

                     (619)

                     Emiatt ezeket az állításokat a Bizottság elutasította.

                     (620)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően egyes exportáló gyártók azt állították, hogy a kereskedelmi szint kiigazítására vonatkozó kérelmük (611) preambulumbekezdés szerinti elutasítása nem foglalkozott az eredetiberendezés-gyártó vevő szintjén felmerülő árkülönbséggel. Ezek az érdekelt felek azt állították, hogy a méltányos ár-összehasonlításhoz egy felfelé történő kiigazításra van szükséges, hogy tükröződjön az eredetiberendezés-gyártó vevő és a márkatulajdonos által a behozatal után alkalmazott felár.

                     (621)

                     A Bizottság – a (611) preambulumbekezdésben korábban kifejtettek szerint – mérlegelte a kereskedelmi szint kiigazítására vonatkozó kérelmet, és arra a következtetésre jutott, hogy nem áll fenn következetes és egyértelmű árkülönbség az eredetiberendezés-gyártó és a márkatulajdonos értékesítései esetében az Unióban. A kínai importárnak a márkaimportőrök felárával való, felfelé történő, állítólagosan a kereskedelmi szint különbségét tükröző kiigazítása aláásná a vizsgálat azon ténymegállapítását, miszerint nem áll fenn következetes és egyértelmű árkülönbség az eredetiberendezés-gyártó és a márkatulajdonos értékesítései esetében az Unióban. Ezért a Bizottság az állítást elutasította.

               4.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

         4.4.1.   Általános megjegyzések

                     (622)

                     A támogatott import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 8. cikke (4) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

                     (623)

                     A Bizottság a (27) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett esetleges kár vizsgálatára mintavételt alkalmazott.

                     (624)

                     A kár meghatározásához a Bizottság makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat különböztetett meg.

                     (625)

                     A Bizottság a makrogazdasági mutatókat (termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, foglalkoztatás, növekedés, termelékenység, a támogatáskülönbözet nagysága és a korábbi támogatott behozatal hatásaiból való felépülés) a CONEBI-től és a mintában szereplő uniós gyártóktól kapott, valamint a behozatali statisztikákból nyert információk alapján értékelte.

                     (626)

                     A Bizottság ellenőrizte a CONEBI által benyújtott felhasználási adatokat. Megállapította, hogy az információk valóban az európai gyártók nemzeti szervezeteitől gyűjtött információkon alapulnak, vállalati nyilatkozatokból vagy észszerű becslésekből származnak, továbbá megfelelő dokumentációval és kutatási eljárásokkal alá vannak támasztva.

                     (627)

                     Az uniós gazdasági ágazat értékesítési, termelési, kapacitás- és foglalkoztatási mutatói ezekből az információkból származnak. Becslésük a mintában szereplő uniós gyártók megfelelő arányszámai alapján történt. Ez a megközelítés a panaszos által a panasz nem bizalmas változatában ismertetett módszertant követi. A módszertannal kapcsolatban egyik érdekelt féltől sem érkezett észrevétel.

                     (628)

                     Ennek alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a makrogazdasági adatok reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére nézve.

                     (629)

                     A Bizottság a mikrogazdasági mutatókat (átlagos értékesítési egységár, munkaerőköltségek, egységköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése) a mintában szereplő uniós gyártóknak a kérdőívre adott válaszaiban szereplő, kellően ellenőrzött adatok alapján értékelte. Az adatok a mintában szereplő uniós gyártókra vonatkoztak.

               4.4.2.   Makrogazdasági mutatók

         4.4.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

                     (630)

                     A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                        16. táblázat

                        Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Vizsgálati időszak

                                 Termelési volumen (darab)

                                 831 142

                                 976 859

                                 1 095 632

                                 1 066 470

                                    Mutató

                                    100

                                    118

                                    132

                                    128

                                 Termelési kapacitás (darab)

                                 1 110 641

                                 1 366 618

                                 1 661 587

                                 1 490 395

                                    Mutató

                                    100

                                    123

                                    150

                                    134

                                 Kapacitáskihasználás

                                 75 %

                                 71 %

                                 66 %

                                 72 %

                                    Mutató

                                    100

                                    95

                                    88

                                    96

                                    Forrás: CONEBI, a mintában szereplő uniós gyártók

                     (631)

                     A 2016 és a vizsgálati időszak közötti 3 %-os visszaesés ellenére az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 28 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban.

                     (632)

                     A termelés bővülése a felhasználás bővülését követte. A termelést igen rövid értékesítési időszakokat megelőzően kell megtervezni, így az bizonyos mértékig az értékesítési előrejelzésekre támaszkodik. A termelés 2016 és a vizsgálati időszak közötti visszaesése tehát elsősorban a piaci részesedésnek a Kínából érkező behozatallal szembeni folyamatos elvesztésével függött össze, amelynek nyomán az uniós gazdasági ágazat kénytelen volt átértékelni a várakozásait.

                     (633)

                     A termelési kapacitás 2014 és a vizsgálati időszak között 34 %-kal bővült. A termelési kapacitás 2014 és 2016 közötti 50 %-os bővülését 2016 és a vizsgálati időszak között 10 %-os visszaesés követte.

                     (634)

                     A kapacitáskihasználás a 2014. évi 75 %-ról a vizsgálati időszak alatt 72 %-ra csökkent. A kapacitáskihasználás 2014 és 2016 között 75 %-ról 66 %-ra esett vissza, ami annak tudható be, hogy a kapacitás a termelésnél gyorsabb ütemben bővült. Ez a trend megfordult 2016 és a vizsgálati időszak között, amikor a kapacitás a termelés visszaesésénél nagyobb mértékben csökkent, aminek az eredményeként a kapacitáskihasználás 66 %-ról 72 %-ra nőtt.

                     (635)

                     A kapacitás az elektromos kerékpároknak azt az elméleti számát mutatja, amely a rendelkezésre álló gyártósorokon előállítható. A jelenleg elektromos kerékpárok előállításához használt gyártósorok főként már meglévő, korábban hagyományos kerékpárok előállításához használt gyártósorok átalakításával jöttek létre. Az átalakítás gyorsan és alacsony költség mellett elvégezhető. Az elektromos kerékpárok termelési kapacitása a hagyományos kerékpárok meglévő termelési kapacitásának csak kis részét teszi ki. Emiatt a kapacitásra és kapacitáskihasználásra vonatkozó mutatók relevanciája korlátozott, mivel azok a piaci fejlemények figyelembevételével módosíthatók. Ebben a konkrét ügyben a Bizottság megállapította továbbá, hogy a hagyományos és elektromos kerékpárok gyártása közötti átálláshoz ugyancsak nem szükséges a pénzforgalmat, a tőkebevonási képességet vagy a tevékenység folytatását befolyásoló jelentős beruházás, a kihasználtsággal összefüggésben a jövedelmezőségre nagymértékben kiható jelentős állandó költség vagy a termelés bővítésének korlátozása.

                     (636)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően néhány exportáló gyártó azt állította, hogy a termelésnövekedés nem utal kárra. Azt állították továbbá, hogy az uniós gyártók 2014 és 2016 között növelték kapacitásukat. A szóban forgó érdekelt felek azt állították, hogy ez csak azért volt lehetséges, mert az uniós gazdasági ágazatban 2016-ig nem volt verseny, amit a panaszban el kellett volna elismerni. Előadták, hogy 2014 és 2016 között az uniós gazdasági ágazat számottevő kapacitásfelesleget hozott létre, amíg észre nem vették, hogy ez a többletkapacitás hatással van a jövedelmezőségükre, és a jövedelmezőség javítása érdekében csökkentették a kapacitást, míg az értékesítés továbbra is erőteljes maradt. Megjegyezték azonban, hogy a kapacitáskihasználás továbbra is jelentős maradt, és hogy a 2015–2016-ban tapasztalt visszaesés egy jelentős kapacitásnövekedésnek felelt meg.

                     (637)

                     A Bizottság megjegyezte, hogy a panasz nem állította, hogy az uniós gazdasági ágazatban 2014 és 2016 között nem volt verseny. Amint az a (631) preambulumbekezdésből kitűnik, a termelés bővülése a felhasználás bővülését követte. 2015 után azonban a termelés és a fogyasztás határozottan és egyre inkább változott, az értékesítésre gyakorolt nyomást és a piaci részesedés további csökkenését eredményezve. Hasonlóképpen, 2016-ig a kapacitás ugyanolyan ütemben nőtt, mint a fogyasztás, tehát a kapacitáskihasználás romlása ugyanezzel a mintával függ össze. Emellett, amint azt a (634) preambulumbekezdés kifejti, a kapacitás és a kapacitáskihasználás mutatói a jövedelmezőség szempontjából korlátozott jelentőséggel bírnak.

                     (638)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően a CEIEB azt állította, hogy nincs kapcsolat a kapacitás és a kapacitáskihasználás romlása, valamint a Kínából érkező támogatott behozatal között, mivel – állítólagosan – nehéz megállapítani, hogy a kapacitás mekkora hányadát használják hagyományos kerékpárok, illetve elektromos kerékpárok gyártására, különösen mivel a hagyományos kerékpárok gyártása 3,7 %-kal csökkent 2016-ban a CONEBI által közzétett adatok szerint.

                     (639)

                     A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a kapacitást és a kapacitáskihasználást a vizsgált termék tekintetében ellenőrizte, és kizárta a hagyományos kerékpárokat. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.

               4.4.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

                     (640)

                     Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

                        17. táblázat

                        Értékesítési volumen és piaci részesedés

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Vizsgálati időszak

                                 Teljes értékesítési volumen az uniós piacon (darab)

                                 850 971

                                 932 846

                                 1 061 975

                                 1 019 001

                                    Mutató

                                    100

                                    110

                                    125

                                    120

                                 Piaci részesedés

                                 75 %

                                 68 %

                                 64 %

                                 51 %

                                    Mutató

                                    100

                                    92

                                    85

                                    69

                                    Forrás: CONEBI, a mintában szereplő uniós gyártók

                     (641)

                     A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 20 %-kal növekedett. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének 2014 és 2016 közötti 25 %-os bővülését 2016 és a vizsgálati időszak között 4 %-os visszaesés követte.

                     (642)

                     A termelési volumen alakulásához hasonlóan az értékesített mennyiség 2014 és 2016 közötti növekedése a felhasználás növekedésére vezethető vissza. Az értékesített mennyiség 2016 és a vizsgálati időszak közötti visszaesése közvetlenül összefügg a piaci részesedésnek a Kínából érkező behozatallal szembeni folyamatos elvesztésével.

                     (643)

                     Az uniós gazdasági ágazat értékesítése a felhasználás alakulásához képest lényegesen lassabb ütemben nőtt. Ebből adódóan az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a vizsgálati időszak alatt jelentős mértékben, a 2014. évi 75 %-ról 51 %-ra csökkent.

                     (644)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően a CCCME azt állította, hogy az értékesítésnek a figyelembe vett időszak alatt tapasztalt 20 %-os teljes növekedését erős teljesítménynek kell tekinteni, és az nem utalhat jelentős kárra.

                     (645)

                     Az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek 20 %-os növekedését azonban az uniós fogyasztásnak a 13. táblázatban látható, 74 %-os növekedése fényében kell figyelembe venni. Az értékesítéseknek a fogyasztás növekedésénél ennyivel kisebb mértékű növekedése nem tekinthető erős teljesítménynek, és valóban utalhat jelentős kárra.

                     (646)

                     A CCCME azt is állította, hogy – a panaszban szereplő információk szerint – a panaszt támogató gyártók csak nagyon csekély mértékű (2 százalékpontos) piacvesztést szenvedtek el a figyelembe vett időszak alatt. Ez az enyhe csökkenés állítólag megerősíti, hogy e vizsgálat panaszosait nem érte jelentős kár az érintett termék behozatalának eredményeként.

                     (647)

                     E tekintetben megjegyzendő, hogy az alaprendelet 8. cikke szerint a „kár” fogalmának meghatározása: „egy uniós gazdasági ágazatot érintő jelentős mértékű kár”. A Bizottságnak ezért fel kell mérnie az uniós gazdasági ágazat egészét, és nem csak a panaszosokat ért kárt. A Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős, 24 százalékpontos piacvesztést szenvedett el. Az a tény, hogy egyes uniós gyártók kevesebb (vagy több) piacvesztést szenvedtek el, mint a többiek, nem kérdőjelezi meg e ténymegállapítást.

               4.4.2.3.   Növekedés

                     (648)

                     Az uniós gazdasági ágazat nem tudta teljes mértékben kihasználni a felhasználás 2014 és a vizsgálati időszak közötti növekedését. Sőt, míg a felhasználás 74 %-kal nőtt, addig az uniós gazdasági ágazat mindössze 20 %-kal tudta bővíteni értékesítését. Következésképpen az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése ebben az időszakban jelentős mértékben, 24 százalékponttal csökkent. A Kínából érkező támogatott behozatal miatt az uniós gazdasági ágazat 2016 és a vizsgálati időszak között kénytelen volt csökkenteni termelését, értékesítését, foglalkoztatását és kapacitását.

               4.4.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

                     (649)

                     A figyelembe vett időszakban a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

                        18. táblázat

                        Foglalkoztatás és termelékenység

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Vizsgálati időszak

                                 Alkalmazottak száma

                                 2 488

                                 2 958

                                 3 458

                                 3 493

                                    Mutató

                                    100

                                    119

                                    139

                                    140

                                 Termelékenység (darab/alkalmazott)

                                 334

                                 330

                                 317

                                 305

                                    Mutató

                                    100

                                    99

                                    95

                                    91

                                    Forrás: CONEBI, a mintában szereplő uniós gyártók

                     (650)

                     A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat 40 %-kal növelte a foglalkoztatási szintet. A növekedésre nagyrészt 2014 és 2016 között került sor. A foglalkoztatás szintje 2016 és a vizsgálati időszak között szinte változatlan maradt.

                     (651)

                     A termelékenység 9 %-kal visszaesett amiatt, hogy a foglalkoztatás gyorsabb ütemben bővült a termeléshez képest.

               4.4.2.5.   A támogatás nagysága és felépülés a korábbi támogatás hatása alól

                     (652)

                     Figyelembe véve a Kínai Népköztársaságból származó behozatal mennyiségét és árait, a tényleges támogatáskülönbözetek mértékének uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása jelentős volt.

                     (653)

                     Korábbi támogatott behozatalra nincs bizonyíték.

               4.4.3.   Mikrogazdasági mutatók

         4.4.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

                     (654)

                     A mintában szereplő négy uniós gyártó által az uniós piacon független vevők részére felszámított súlyozott átlagos értékesítési egységárak a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

                        19. táblázat

                        Értékesítési árak az Unióban

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Vizsgálati időszak

                                 Átlagos értékesítési egységár az Unióban (EUR/darab)

                                 1 112

                                 1 156

                                 1 237

                                 1 276

                                    Mutató

                                    100

                                    104

                                    111

                                    115

                                 Termelési egységköltség (EUR/darab)

                                 1 068

                                 1 134

                                 1 173

                                 1 234

                                    Mutató

                                    100

                                    106

                                    110

                                    116

                                    Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók

                     (655)

                     A mintában szereplő uniós gyártók átlagos értékesítési árai a figyelembe vett időszakban 15 %-kal nőttek, ami megfelelt az előállítási költség átlagosan 16 %-os növekedésének.

                     (656)

                     Mivel az átlagos költségeket és árakat befolyásolja az e gyártók által értékesített termékösszetétel, ez nem jelenti azt, hogy egy hasonló termék költsége és ára is 16 %-kal nőtt volna a figyelembe vett időszakban.

                     (657)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően a CEIEB, a CCCME, valamint egyes exportáló gyártók azt állították, hogy a Bizottság nem igazolta, hogy az uniós gazdasági ágazat árainak valójában nagyobb mértékben kellett volna növekednie. Azt állították, hogy a (655) preambulumbekezdésben szereplő kijelentés, miszerint az átlagár a mintában szereplő gyártók által értékesített összes elektromos kerékpár árát vegyesen tartalmazza, nem szolgál erre magyarázattal, és úgy ítélték meg, hogy logikusabb annak értékelése, hogy az azonos termékek árai és költségei az érintett termék egészére nézve arányosan növekedtek.

                     (658)

                     Először is a Bizottság megjegyzi, hogy a szóban forgó növekedés méréséhez használt referenciaév 2014 volt, amikor is az uniós gazdasági ágazat nagyon alacsony jövedelmezőségi szintet és a legalacsonyabb haszonkulcsot tapasztalta a figyelembe vett időszak alatt. Másodszor, ebben az összefüggésben az átlagárak növekedése az átlagos termelési költségek alakulását tükrözte, és nem mutatott túl azon. Harmadszor, amint azt a (655) preambulumbekezdés kimondja, az ilyen alakulás nem feltétlenül jelenti azt, hogy egy összehasonlítható termék költsége és ára ugyanúgy nőtt, mint az átlagos költség és ár, mivel a termékkínálat minden idényben változik. Ezeket az elemeket és az alákínálással kapcsolatos ténymegállapításokat figyelembe véve a Bizottság ezért nem ért egyet azzal az állítással, miszerint az uniós gazdasági ágazat által értékesített termékek átlagárának növekedése kétségbe vonja az árlenyomás vagy árerózió meglétét.

               4.4.3.2.   Munkaerőköltségek

                     (659)

                     A mintában szereplő négy uniós gyártó átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

                        20. táblázat

                        Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Vizsgálati időszak

                                 Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

                                 38 348

                                 37 042

                                 34 818

                                 34 659

                                    Mutató

                                    100

                                    97

                                    91

                                    90

                                    Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók

                     (660)

                     Az átlagos alkalmazottankénti munkaerőköltség a figyelembe vett időszakban 10 %-kal csökkent amiatt, hogy az értékesítési és adminisztratív munkakörben foglalkoztatottak létszámnövekedésével összefüggésben a gyári munkások létszáma is bővült.

               4.4.3.3.   Készletek

                     (661)

                     A mintában szereplő négy uniós gyártó készletszintjei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

                        21. táblázat

                        Készletek

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Vizsgálati időszak

                                 Zárókészletek (darab)

                                 59 375

                                 73 521

                                 90 573

                                 98 412

                                    Mutató

                                    100

                                    124

                                    153

                                    166

                                    Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók

                     (662)

                     A mintában szereplő négy uniós gyártó zárókészleteinek szintje 66 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban.

                     (663)

                     Figyelmet érdemelt, hogy a vizsgálati időszak készletszintjének megállapítása a szeptember végi állapot szerint történt, amikor a készletszint jellemzően alacsony, mivel ez az időpont egybeesik az értékesítési időszak végével. Ezzel szemben más időszakok készletszintjének megállapítása a december végi állapot szerint történt, amikor a készletszint a következő értékesítési időszakra való felkészülésnek köszönhetően szokás szerint magas.

                     (664)

                     A készletek ezért jelentős mértékben nőttek. A Bizottság megállapította, hogy ez egyrészt a piac általános alakulásának tudható be, másrészt annak, hogy miközben a termelési volumenek jóval elmaradtak a felhasználás növekedésétől, az értékesítési volumenek a termelésnél is lassabb ütemben nőttek, ami a készletek különösen a vizsgálati időszak végén szembetűnő felhalmozódásához vezetett.

               4.4.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

                     (665)

                     A mintában szereplő négy uniós gyártó jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

                        22. táblázat

                        Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Vizsgálati időszak

                                 Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

                                 2,7 %

                                 4,3 %

                                 3,8 %

                                 3,4 %

                                    Mutató

                                    100

                                    160

                                    142

                                    125

                                 Pénzforgalom (EUR)

                                 5 178 860

                                 – 5 433 666

                                 17 079 409

                                 4 955 399

                                    Mutató

                                    100

                                    – 105

                                    330

                                    96

                                 Pénzforgalom (az értékesítési forgalom %-ában)

                                 1,1 %

                                 – 1,0 %

                                 2,5 %

                                 0,6 %

                                    Mutató

                                    100

                                    -89

                                    218

                                    55

                                 Beruházások (EUR)

                                 6 775 924

                                 17 773 148

                                 7 888 936

                                 11 965 802

                                    Mutató

                                    100

                                    262

                                    116

                                    177

                                 A beruházások megtérülése

                                 18 %

                                 30 %

                                 38 %

                                 37 %

                                    Mutató

                                    100

                                    164

                                    213

                                    203

                                    Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók

                     (666)

                     A Bizottság a mintában szereplő négy uniós gyártó jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában.

                     (667)

                     A 2014. évi alacsony, 2,7 %-os bázist követően a haszonkulcs 2015 és a vizsgálati időszak között 4,3 %-ról 3,4 %-ra csökkent.

                     (668)

                     A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A figyelembe vett időszakban a pénzforgalom 4 %-kal csökkent, és 2015-ben a negatív tartományba került. Nem fedezte a figyelembe vett időszakban végrehajtott beruházásokat.

                     (669)

                     A forgalomarányos haszonkulcs és a működésből származó forgalomarányos pénzforgalom összehasonlítása alapján a készletek változása miatt a nyereség igen rossz arányt mutatott a pénzforgalomhoz képest.

                     (670)

                     A figyelembe vett időszakban a beruházások 77 %-kal növekedtek, ugyanakkor értékük nem haladta meg az értékesítés 2 %-át.

                     (671)

                     A figyelembe vett időszakban a beruházások megtérülése 103 %-kal nőtt. Az elektromos kerékpárok ágazata viszont szerkezeti felépítéséből adódóan nagy pénzforgalmat bonyolít, ugyanakkor működése kevés eszközt igényel, amelyek általában már a hagyományos kerékpárok gyártásából rendelkezésre állnak. Ebben az összefüggésben a beruházások megtérülésének relevanciája korlátozott.

                     (672)

                     Az uniós gazdasági ágazat a jövedelmezőség és pénzforgalom tekintetében gyenge pénzügyi teljesítménye a vizsgálati időszak alatt korlátok közé szorította a tőkebevonási képességét.

                     (673)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően egyes exportáló gyártók azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazat haszonkulcsának a vizsgálati időszak alatti szintje, valamint annak a figyelembe vett időszakban bekövetkezett alakulása nem a jelentős kár helyzetére jellemzőek.

                     (674)

                     Míg a vizsgálat során megállapítást nyert, hogy valóban sor került jelentős mennyiségű behozatalra támogatott és alákínáló árakon, a Bizottság megállapította az elektromoskerékpár-piacon tapasztalható kereslet erősségét is, amely némileg korlátozta az uniós gazdasági ágazat haszonkulcsára gyakorolt negatív hatásokat. Ez a megállapítás magában foglalja a 2016-os év és a vizsgálati időszak közötti időszakot is, amikor a Kínából érkező behozatal hirtelen növekedése egybeesett az uniós gazdasági ágazat értékesítésének – a folyamatosan erős fogyasztás miatt – viszonylag kismértékű csökkenésével. Mindazonáltal a Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat haszonkulcsa egy év kivételével minden évben csökkent, és összességében alacsony szinten volt. Továbbá az anyagi kárra vonatkozó következtetés nem egyetlen mutatón alapul. A jelentős kár helyzetének megállapítása érdekében a Bizottság a haszonkulcs alakulásával egyidejűleg más mutatókat is elemezett, amelyek közül néhány pénzügyi jellegű (mint például a pénzforgalom). Ezt az állítást ezért el kellett utasítani.

                     (675)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően a CEIEB úgy értékelte, hogy a 4,3 %-os nyereségcél nem volt szignifikánsan magasabb, mint a vizsgálati időszak alatt realizált 3,4 %-os haszonkulcs, és azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazatnak a vizsgálat során tapasztalt jövedelmezősége nem bizonyítja a kárt.

                     (676)

                     Amint az a (670) preambulumbekezdésben szerepel, az elektromoskerékpár-ágazat egy szerkezetileg pénzigényes üzleti terület. Ezért fontos látni, hogy az elért jövedelmezőség képes-e elegendő pénzforgalmat generálni az uniós gazdasági ágazat működésének fenntartásához. A 22. táblázat tanúsága szerint az uniós gazdasági ágazat pénzforgalma a vizsgálati időszak alatt gyenge volt, csupán az értékesítési forgalom 0,6 %-át tette ki. Ezért az uniós gazdasági ágazat egésze pénzügyi teljesítményének értékelése során – és nem önmagában, elszigetelve vizsgálva a jövedelmezőséget – a Bizottság fenntartja az Unió gyenge pénzügyi teljesítményére vonatkozó ténymegállapítást.

                     (677)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően a CCCME megjegyezte, hogy a jelentős beruházások és a foglalkoztatás lényegesen megnövelhették az uniós gyártók állandó költségeit, és számottevő hatást gyakorolhattak a jövedelmezőségre, különösen, ha a kapacitáskihasználás alacsony volt.

                     (678)

                     Ami a beruházásokat illeti, a Bizottság az említett észrevételt e rendelet 5.2.3. pontjában – nevezetesen a (705)–(707) preambulumbekezdésben – elemezte, ahol is kifejtette, hogy a beruházások nem gyakoroltak számottevő hatást az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére.

                     (679)

                     A foglalkoztatás tekintetében a CCCME azzal érvelt, hogy a hatalmas kapacitásnövekedés jól tükröződött a munkavállalók számának jelentős növekedésében. Egyértelmű azonban az is, hogy a foglalkoztatás növekedését a termelés jelentős növekedése is ösztönözte.

                     (680)

                     A Bizottság megállapította, hogy különösen a 2014 és 2016 közötti időszakban a foglalkoztatás sokkal jobban tükrözte a termelést, mint a termelési kapacitást. A vizsgálati időszak alatt, amikor az uniós értékesítés és termelés – a növekvő uniós fogyasztás ellenére – negatívan alakult, az uniós gazdasági ágazat nem tudta csökkenteni a foglalkoztatást, ami az egy munkavállalóra jutó termelékenység csökkenését eredményezte. Ez a csökkenő termelékenység és ennek az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére gyakorolt negatív hatása azonban közvetlenül kapcsolódnak a kínai elektromos kerékpárok támogatott behozatalának a figyelembe vett időszak alatt tapasztalt növekvő mennyiségéhez.

               4.4.4.   A kárra vonatkozó következtetés

                     (681)

                     A Kínából érkező egyre nagyobb mértékű támogatott behozatallal szembesülő uniós gazdasági ágazat nem volt képes tőkét kovácsolni az elektromos kerékpárok piacának növekedéséből. A figyelembe vett időszakban az értékesítés 20 %-kal bővült a felhasználás 74 %-os növekedésével szemben. Ezzel egyidejűleg az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 24 százalékponttal visszaesett, amelyből 17 % annak tulajdonítható, hogy a Kínából érkező behozatal a vizsgálati időszakban 16–43 %-kal az uniós gazdasági ágazat árai alá kínált.

                     (682)

                     Az értékesítésre nehezedő nyomás hatása a termelés, a készletek, a kapacitás, a kapacitáskihasználás, valamint a foglalkoztatás szintjében is érezhető volt. A termelés 2014-ről 2015-re nagyjából a felhasználással azonos ütemben bővült (18 %-kal, illetve 20 %-kal). 2015 után azonban az uniós gazdasági ágazat kénytelen volt átértékelni értékesítési várakozásait. A termelés trendje ezt követően markánsan és egyre nagyobb mértékben eltért a piac általános alakulásától: 2015 és a vizsgálati időszak között a termelés 9 %-kal, a felhasználás 45 %-kal nőtt.

                     (683)

                     Ennek ellenére – 2014 kivételével – a termelés rendszeresen meghaladta az értékesítést, ami a készletek jelentős növekedéséhez vezetett. A 2016-ig a felhasználásnak megfelelően bővülő termelési kapacitást csökkentették annak érdekében, hogy megfékezzék a 2014 és 2016 között 9 százalékponttal visszaeső kapacitáskihasználás romlását.

                     (684)

                     2016 és a vizsgálati időszak között összességében a termelés visszaesett, a készletek az értékesítési időszakot követően meghaladták az időszak előtti szintet, a kapacitást csökkentették, a foglalkoztatás növekedése megállt, miközben a Kínából érkező behozatal 155 százalékponttal bővült.

                     (685)

                     Az árakra nehezedő nyomás, valamint a kialakuló piacon a méretgazdaságosság kihasználására való képtelenség a figyelembe vett időszakban alacsony szinten tartotta az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét. Az alacsony nyereségszint és a készletek változása miatt a működésből származó pénzforgalom alacsony volt, és elmaradt a figyelembe vett időszak alatt végrehajtott beruházások értékétől, még inkább kiszolgáltatottá téve ezt a nagy pénzforgalmat bonyolító ágazatot, amely erősen függ a bankok által nyújtott likviditástól. A vizsgálati időszak alatt négy gyártó ment csődbe.

                     (686)

                     A növekedés, piaci részesedés, kapacitás, kapacitáskihasználás, készletek, haszonkulcs, pénzforgalom és tőkebevonási képesség kármutatói negatívan alakultak. Kizárólag a kereslet erőteljes növekedésének köszönhető, hogy más mutatók nem kerültek a negatív tartományba.

                     (687)

                     A közzétételt követően egyes exportáló gyártók azt állították, hogy a kár elemzése során a Bizottság nem vette figyelembe a versenytényezőket. Azt állították, hogy a panaszos beismerte, hogy a Kínából érkező behozatal 2016-ig nem okozott problémát a piacon, vagyis addig, ameddig az uniós piac alacsony és középkategóriás szegmenseire összpontosítottak, és hogy a kár elemzésének e konkrét szegmensekre kellett volna összpontosítania.

                     (688)

                     Annak ellenére, hogy ezek az állítások a panasz pontatlan értelmezéséből fakadtak, a Bizottság emlékeztet arra, hogy a következtetései nem a panaszon, hanem a saját vizsgálatán, valamint a támogatásnyújtásra, a kárra és az ok-okozati összefüggésekre vonatkozó ténymegállapításain alapultak. Amint az a (746) preambulumbekezdésben megállapításra került, a vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat a piac valamennyi szegmensében aktív. Az érintett termék ilyen megkülönböztetése ezért nem volt indokolt, és az állítást el kellett utasítani.Az érdekelt felek tájékoztatását követően a CCCME azzal érvelt, hogy – amint azt a (645) preambulumbekezdés ismerteti – mivel az uniós gazdasági ágazat piacvesztése többnyire a panaszosoktól eltérő egyéb uniós gyártókat érintett, a Kínából érkező behozatalra és a panaszosok termelésére állítólag nagyrészt elkülönült piaci szegmensekben került sor. Amint az azonban a (646) preambulumbekezdésben már említésre került, a kár elemzése az uniós gazdasági ágazat egészére terjed ki, nem csak a panaszosokra. Az vitathatatlan, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős, 24 százalékpontos piacvesztést szenvedett el, főként a Kínából érkező behozatal miatt, amely a figyelembe vett időszak alatt 17 százalékpontos a piacrészesedés-növekedést könyvelhetett el.

                     (689)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően néhány exportáló gyártó azt állította, hogy a (685) preambulumbekezdésben tett kijelentés, miszerint az ott említett valamennyi mutató „negatívan alakult”, hamis és félrevezető volt. A szóban forgó érdekelt felek azt állították, hogy a „növekedési” mutató mind a termelés, mind az értékesítés tekintetében, valamint az értékesítés mind az érték, mind a volumen tekintetében jelentősen pozitív volt a figyelembe vett időszak alatt. Továbbá azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazat „kapacitása” jelentősen nőtt, és hogy egyúttal mind a jövedelmezőség, mind az árak növekedtek a figyelembe vett időszak alatt. A szóban forgó érdekelt felek hozzátették, hogy a (684) és a (685) preambulumbekezdésben állítottakkal ellentétben a teljesítménymutatók és konkrétam a jövedelmezőség nem csökkentek a figyelembe vett időszak alatt. Végül pedig azt állították, hogy mivel a panaszos maga is elismerte, hogy a Kínából érkező behozatal 2016-ig nem kezdett el növekedni és versenyképessé válni, a 2014-es alacsony haszonkulcs csak az uniós gyártók kereskedelmi hibájának eredménye lehetett. Hasonlóképpen, a CEIEB azt állította, hogy a termelés, az értékesítés, a termelési kapacitás és a foglalkoztatás pozitív tendenciái ellensúlyozták a piacvesztést, valamint az árakra és a jövedelmezőségre nehezedő nyomást. Azt állította, hogy a piacvesztés volt az egyetlen olyan mutató, amely negatív tendenciát mutatott a figyelembe vett időszak alatt, és ez önmagában nem elegendő a kár meglétének igazolásához. A Bizottság emlékeztet arra, hogy kárelemzés célja az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár szintjének felmérése. Ez magában foglalja az egyes teljesítménymutatók relevanciájának, egymással való viszonyának, valamint alakulásának értékelését is a figyelembe vett időszak alatt és azon belül. Az egyes, önmagában vett mutatók végpontjainak puszta összehasonlítása nem tükrözi az uniós gazdasági ágazatban tapasztalt gazdasági tendenciákat. E tekintetben a növekedési mutatóra vonatkozó ténymegállapítást a (647) és a (680) preambulumbekezdés magyarázta, és ez a felhasználás alakulása, valamint az uniós gazdasági ágazat értékesítésének alakulása közötti jelentős és egyre inkább növekvő eltérésre támaszkodott, amely jelentős piacvesztést eredményezett. Amint azt a (681)–(683) preambulumbekezdés kifejti, ennek az eltérésnek a hatása idővel átterjed a termelésre, a készletekre, a kapacitásra, a kapacitáskihasználásra és a foglalkoztatási szintre. Ezen túlmenően, amint azt a (684) preambulumbekezdés kifejti, a haszonkulcs bevallottan alacsony szinten maradt, és egy évet kivéve minden évben csökkenő tendenciát mutatott. Továbbá, figyelembe véve, hogy az elektromoskerékpár-üzlet készpénzigényes, és banki finanszírozásra támaszkodik, a pénzügyi helyzet elemzésének figyelembe kell vennie, hogy a nyereség milyen mértékben alakul át működési pénzforgalommá, amely nem volt elégséges, és jóval a haszonkulcsok alatt maradt. Összességében tehát a Bizottság megerősítette, hogy a jelen preambulumbekezdésben említett tendenciák válságos és negatív helyzetet jellemeztek, és megerősítette azt a következtetését, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte.

                     (690)

                     Végül pedig a Bizottság nem értett egyet azzal az állítással, miszerint az uniós gazdasági ágazat 2014-es alacsony haszonkulcsa csak az uniós gyártók kereskedelmi hibájának eredménye lehetett, mivel a panaszos maga is elismerte, hogy a Kínából érkező behozatal 2016-ig nem kezdett el növekedni és versenyképessé válni. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez az állítás a panasz pontatlan értelmezéséből fakad, és mindenesetre ellentmond a vizsgálat ténymegállapításainak, amelyek igazolták, hogy a Kínából érkező behozatal már 2014-ben jelentős, 18 %-os piaci részesedéssel rendelkezett, és annak volumene 2016-ra megduplázódott. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.

                     (691)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően néhány exportáló gyártó azt állította, hogy a mintában szereplő uniós gyártók nem bizalmas, indexált mutatóinak alakulása lényegesen gyengíti a Bizottság azon következtetését, miszerint az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte.

                     (692)

                     Szokásos gyakorlatának megfelelően és a (628) preambulumbekezdésben foglaltakkal összhangban a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók ellenőrzött adatait használta a mikrogazdasági kármutatók vizsgálatakor. A szóban forgó mutatók hozzájárultak a jelentős kárra vonatkozó ténymegállapításhoz, de önmagukban nem értelmezhetők a jelentős kárra vonatkozó teljes ténymegállapításként (vagy egyébként nem helyettesíthetik a Bizottság által elvégzett teljes kármeghatározást). Ami a makrogazdasági kármutatókat illeti, azokat a Bizottság az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozóan állapította meg. Az érvelést ezért a Bizottság elutasította.

                     (693)

                     További észrevételek hiányában a Bizottság megerősítette a kárra vonatkozóan a (680)–(685) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint levont következtetéseit.

               5.   OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

                     (694)

                     Az alaprendelet 8. cikkének (5) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínából érkező támogatott behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 8. cikkének (6) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak.

                     (695)

                     A Bizottság gondoskodott arról, hogy a Kínából érkező támogatott behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a támogatott behozatalnak tulajdonítsák. E tényezők a következők: az egyéb harmadik országokból érkező behozatal, az uniós gyártók exportértékesítési teljesítménye, valamint a beruházások és a kapacitásbővítés állítólagos hatása.

               5.1.   A támogatott behozatal hatása

                     (696)

                     A vizsgálati időszak alatt a Kínából érkező támogatott behozatal árai jelentősen az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáltak: az alákínálási különbözet 16,2 % és 43,2 % között alakult. A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat a 74 %-kal növekedő piacon 24 százalékpontot veszített piaci részesedéséből, míg a Kínából érkező behozatal 250 %-os bővülés mellett 17 százalékponttal 18 %-ról 35 %-ra növelte piaci részesedését. A Kínából érkező támogatott behozatal árakra gyakorolt nyomása alacsonyan tartotta a nyereség és a pénzforgalom szintjét.

               5.2.   Az egyéb tényezők hatásai

         5.2.1.   Harmadik országokból érkező behozatal

                     (697)

                     Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                        23. táblázat

                        Harmadik országokból származó behozatal

                                 Ország

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Vizsgálati időszak

                                    Tajvan

                                 Volumen (darab)

                                 21 335

                                 43 095

                                 79 312

                                 108 817

                                    Mutató

                                    100

                                    202

                                    372

                                    510

                                 Piaci részesedés

                                 2 %

                                 3 %

                                 5 %

                                 5 %

                                 Átlagár

                                 622

                                 571

                                 843

                                 1 016

                                    Mutató

                                    100

                                    92

                                    135

                                    163

                                    Vietnám

                                 Volumen (darab)

                                 37 892

                                 74 259

                                 91 468

                                 101 376

                                    Mutató

                                    100

                                    196

                                    241

                                    268

                                 Piaci részesedés

                                 3 %

                                 5 %

                                 5 %

                                 5 %

                                 Átlagár

                                 435

                                 539

                                 542

                                 570

                                    Mutató

                                    100

                                    124

                                    125

                                    131

                                    Svájc

                                 Volumen (darab)

                                 883

                                 14 310

                                 30 477

                                 28 440

                                    Mutató

                                    100

                                    1 621

                                    3 452

                                    3 221

                                 Piaci részesedés

                                 0 %

                                 1 %

                                 2 %

                                 1 %

                                 Átlagár

                                 1 140

                                 1 391

                                 1 606

                                 1 606

                                    Mutató

                                    100

                                    122

                                    141

                                    141

                                    Japán

                                 Volumen (darab)

                                 16 994

                                 4 217

                                 1 613

                                 1 710

                                    Mutató

                                    100

                                    25

                                    9

                                    10

                                 Piaci részesedés

                                 1 %

                                 0 %

                                 0 %

                                 0 %

                                 Átlagár

                                 1 098

                                 1 406

                                 1 687

                                 952

                                    Mutató

                                    100

                                    128

                                    154

                                    87

                                    Kína kivételével valamennyi harmadik ország összesen

                                 Volumen (darab)

                                 77 104

                                 135 881

                                 202 870

                                 240 343

                                    Mutató

                                    100

                                    176

                                    263

                                    312

                                 Piaci részesedés

                                 7 %

                                 10 %

                                 12 %

                                 12 %

                                 Átlagár

                                 641

                                 666

                                 828

                                 897

                                    Mutató

                                    100

                                    104

                                    129

                                    140

                                    Forrás: Eurostat.

                     (698)

                     A Kínán kívüli harmadik országokból érkező behozatal volumene erőteljesen fejlődött, piaci részesedése 2014 és a vizsgálati időszak között 7 %-ról (77 000 darab) 12 %-ra (240 000 darab) nőtt. Ennek ellenére a növekedés üteme lelassult, amikor 2015 után a kínai exportáló gyártók fokozták tevékenységüket.

                     (699)

                     Az említett behozatalok csaknem kizárólag Tajvanról és Vietnamból származtak. Mindazonáltal 2015 után a Bizottság a Vietnamból érkező behozatal lassabb növekedését figyelte meg, amely a Kínából érkező behozatalhoz viszonyított jelentős és növekvő árkülönbséggel magyarázható. Ugyanígy a Tajvanról érkező behozatal folyamatos bővülésére egyaránt jelentős árnövekedés nyomán került sor, ami arra utal, hogy e behozatalok a piac felső szegmense felé tolódhattak el.

                     (700)

                     A Tajvanról és Vietnamból érkező behozatal árai átlagosan alacsonyabbak voltak az uniós gazdasági ágazat árainál. Az elektromos kerékpárok széles ártartománya miatt azonban a Bizottság nem következtethet arra, hogy e behozatalok megegyező típusonként kínáltak az uniós gazdasági ágazat árai alá. Emellett átlagáruk nőtt, miközben a Kínából érkező behozatal átlagára csökkent.

                     (701)

                     A Vietnamból érkező behozatal és az uniós gazdasági ágazat árai közötti különbség mindazonáltal jelentős volt, és nem zárható ki, hogy elhanyagolható mértékben hozzájárult a kárhoz. A Vietnamból érkező behozatal piaci részesedésének növekedése azonban 2015-ben megállt, a behozatal volumene pedig csekély maradt.

                     (702)

                     Ebből következik, hogy a Kínán kívüli többi országból érkező behozatal nem gyengítette a Kínából érkező támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti ok-okozati összefüggést, és legfeljebb elhanyagolható hatást gyakorolt az elszenvedett kárra.

               5.2.2.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

                     (703)

                     A mintában szereplő négy uniós gyártó exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                        24. táblázat

                        A mintában szereplő uniós gyártók exportteljesítménye

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Vizsgálati időszak

                                 Exportvolumen (darab)

                                 5 539

                                 14 529

                                 24 922

                                 21 548

                                    Mutató

                                    100

                                    262

                                    450

                                    389

                                 Átlagár (EUR)

                                 1 570

                                 680

                                 676

                                 907

                                    Mutató

                                    100

                                    43

                                    43

                                    58

                                    Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók:

                     (704)

                     A mintában szereplő uniós gyártók Unión kívülre irányuló exportja elhanyagolható volt (a figyelembe vett időszakban a teljes értékesítési volumen 3 %-át tette ki). Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye az átlagár csökkenésének figyelembevételével sem lehetett a kár oka.

               5.2.3.   Beruházások és kapacitásbővítés

                     (705)

                     A CCCME azt állította, hogy a kapacitásbővítésre irányuló beruházások 2016-ban minden reális értékesítési várakozást meghaladó többletet eredményeztek a termelési kapacitásban, ennek hatására pedig a kapacitáskihasználás jelentős visszaesése mellett a jövedelmezőség is súlyosan romlott.

                     (706)

                     A Bizottság elutasította ezt az érvet. Először: nem állítható, hogy a kapacitásbővítésre irányuló beruházások minden reális értékesítési várakozást meghaladtak volna. A 6. táblázatban látható módon a termelési kapacitás 2015 és 2016 között 300 000 darabbal bővült. Ez teljes mértékben igazodott a felhasználás 2015 és 2016 közötti növekedéséhez, amely a 13. táblázatban látható módon ugyancsak 300 000 darabot tett ki. A támogatott kínai behozatal által gyakorolt tisztességtelen nyomás hatására az uniós gazdasági ágazat ezt követően, 2016 és a vizsgálati időszak között – a piac további 300 000 darabos növekedése ellenére – több mint 150 000 darabbal csökkentette termelési kapacitását.

                     (707)

                     Másodszor: a Bizottság megállapította, hogy a beruházások szintje nem volt magas. Ellenkezőleg, a figyelembe vett időszakban nem érte el a teljes forgalom 2 %-át. Az uniós gazdasági ágazat meglévő gyártósorokat alakított át, így a kapacitás bővítése nem játszott meghatározó szerepet a beruházásokban.

                     (708)

                     Harmadszor: a beruházások sem a jövedelmezőség (a jelentős növekedést nem mutató értékcsökkenés és amortizáció kivételével), sem a pénzforgalom (amely működési szintű mutató) alakulásában nem szerepelnek. Ezért helytelen e mutatók bármelyikét a beruházások szintje alapján értelmezni.

                     (709)

                     Végezetül: a Bizottság mutatói azt jelezték, hogy az előállítási költség az értékesítési áraknak megfelelően nőtt. Következésképpen nem mondható el az, hogy a kapacitás bővülése aránytalan hatással lett volna az előállítási költségre.

               5.2.4.   Az uniós gazdasági ágazat teljesítménye

                     (710)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően néhány exportáló gyártó azt állította, hogy számos közép-európai, uniós gyártó importált alkatrészeket a Kínából, majd szerelt össze, és értékesített elektromos kerékpárokat az Unióban. Hozzátették, hogy az említett vállalatok által gyártott elektromos kerékpárok ára viszonylag alacsonynak tűnik, ami egy másik oka lehet a felső kategóriás elektromos kerékpárokat gyártó uniós gyártókat ért kárnak.

                     (711)

                     A Bizottság emlékeztet arra, hogy vizsgálata földrajz hatálya a teljes uniós piacra kiterjed, nem pedig annak bizonyos részeire. A vizsgálat azt mutatta, hogy az elektromos kerékpárok uniós gyártói minden szegmensben tevékenykednek, és hogy a mintában szereplő egyes gyártóknak voltak gyártó egységei Közép-Európában található tagállamokban. Mindenesetre az állítást nem támasztották alá, ezért elutasításra került.

                     (712)

                     Ezen túlmenően egyes exportáló gyártók azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazat gyenge teljesítményét az uniós gyártók által elkövetett ügyvezetési hibák eredményezhették.

                     (713)

                     Először is, a Bizottság megjegyezte, hogy ez a kijelentés látszólag ellentmond ugyanezen érdekelt felek azon állításainak, miszerint az Unióban az elektromos kerékpárok piacát az uniós gazdasági ágazat uralta, valamint hogy a kínai elektromos kerékpárok behozatala csak fokozatosan zárkózott fel a minőség és a versenyképesség terén, és végül, hogy a kár legvalószínűbb oka az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitásába történő túlzott beruházás volt.

                     (714)

                     A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy a szóban forgó érdekelt felek egyszerre állították, hogy az uniós gazdasági ágazat jól teljesített a figyelembe vett időszak alatt (amint az a (687) preambulumbekezdésben szerepel), és hogy az uniós gazdasági ágazat gyenge ügyvezetési megmagyarázza, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítése miért csak 20 %-kal nőtt figyelembe vett időszak alatt, míg a Kínából érkező behozatal 250 %-kal nőtt az azonos időszakban.

                     (715)

                     Ezzel összefüggésben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ahhoz, hogy ezt az állítást figyelembe lehessen venni, azt pontosan meg kellett volna határozni és számszerűsíteni. Mindenesetre a Bizottság emlékeztetett arra, hogy bár a piacvesztése a kárelemzésének fontos eleme volt, az utóbbi nem korlátozódott erre. E tekintetben a Bizottság hivatkozik az egyéb kármutatók elemzésére és az alákínálásra vonatkozó ténymegállapításaira, amelyek mindegyike az általános kárelemzésben foglalt értékelése mellett szól. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

               5.2.5.   Az elektromos kerékpárok uniós piacon történő értékesítésének ösztönzése

                     (716)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően egyes exportáló gyártók azt állították, hogy az uniós piacon nyújtott támogatások esetleg kedvezhettek az olcsóbb kínai elektromos kerékpárok értékesítésének, és felszólították a Bizottságot, hogy vizsgálja tovább a támogatásoknak az elektromos kerékpárokkal kapcsolatos vásárlási szokásokra az uniós piacon gyakorolt hatását.

                     (717)

                     Az elektromos kerékpárok használatának népszerűsítését célzó támogatások hatása a kínai behozatal által okozott alákínálásra és kárra vonatkozó megállapítástól elkülönülő kérdés. A vizsgálat ismét kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat a piac valamennyi szegmensében aktív. Ezért még akkor is, ha az állítólagos támogatások lényegesek lennének a jelenlegi értékelés szempontjából, nem a kínai kerékpárok számának az Unióban gyártott olcsóbb kerékpárok kárára történő növekedésére, hanem a támogatott kínai kerékpárgyártásra szolgálnának magyarázattal. A Bizottság ezért az állítást elutasította.

               5.3.   Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

                     (718)

                     A Bizottság megállapította, hogy ok-okozati összefüggés áll fenn az uniós gyártók által elszenvedett kár és a Kínából érkező támogatott behozatal között.

                     (719)

                     A Bizottság megkülönböztette és szétválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait és a támogatott behozatal káros hatásait.

                     (720)

                     A Bizottság megállapította, hogy az egyéb olyan azonosított tényezők, mint például az egyéb harmadik országokból érkező behozatal, az uniós gyártók exportértékesítési teljesítménye, valamint a beruházások és a kapacitásbővítés állítólagos hatása még a lehetséges együttes hatásukat tekintve sem gyengítették az ok-okozati összefüggést.

                     (721)

                     A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt a Kínából érkező támogatott behozatal okozta, és az egyéb tényezők – akár külön-külön, akár együttesen vizsgálva – nem gyengítették a kár és a támogatott behozatal közötti ok-okozati összefüggést.

               6.   UNIÓS ÉRDEK

                     (722)

                     Az alaprendelet 31. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy – bár kimutatható volt a támogatás káros hatása – jelen esetben az intézkedések elfogadása biztosan nem sértené-e az uniós érdeket. Az uniós érdek meghatározása a különböző szóba jöhető érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

               6.1.   A beszállítók érdeke

                     (723)

                     Az alkatrész-beszállítókat képviselő nemzeti szervezeteket tömörítő COLIPED támogatta az intézkedések bevezetését. A vizsgálatban azonban önállóan egyetlen beszállító sem foglalt állást.

                     (724)

                     A CONEBI által benyújtott adatok szerint kerékpáralkatrészt (hagyományos és elektromos kerékpárokhoz egyaránt) 19 tagállamban 424 vállalat gyárt, amelyek közel 21 000 főt foglalkoztatnak, és 2016-ban több mint 660 millió EUR értékű beruházást hajtottak végre a gyártás és innováció terén.

                     (725)

                     A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kiegyenlítő vám kivetése az uniós gazdasági ágazat beszállítóinak érdekét szolgálná.

               6.2.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

                     (726)

                     Az uniós gazdasági ágazat nagyvállalatokból, valamint kis- és középvállalkozásokból áll, és közvetlenül 12 tagállamban körülbelül 3 600 főt foglalkoztatott a figyelembe vett időszak alatt. Ezenfelül bár az elektromos kerékpárok felhasználása a teljes kerékpárpiacnak továbbra is csak kis részét teszi ki, a kereslet átállása a hagyományos kerékpárokról az elektromos kerékpárokra gyors ütemben zajlik, emiatt pedig a teljes kerékpárágazat számára strukturális kihívást jelent az aktivitás, a hozzáadott érték, valamint a foglalkoztatás szintjének fenntartása.

                     (727)

                     Ahogy a 4.4.4. szakaszban bemutatott, a kármutatóknak a figyelembe vett időszak kezdetétől számított változására vonatkozó elemzésből kiderült, a teljes uniós gazdasági ágazatnak romlott a helyzete, és a támogatott behozatal negatív hatást váltott ki.

                     (728)

                     A Bizottság várakozásai szerint a kiegyenlítő vám kivetése lehetővé teszi, hogy a gyártók mindegyike tisztességes kereskedelmi körülmények között tudjon működni az uniós piacon. Nagyon valószínű, hogy intézkedések hiányában tovább romlana az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzete.

                     (729)

                     Ennek megfelelően a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a kiegyenlítő vám kivetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.

               6.3.   A független importőrök érdeke

                     (730)

                     Az eljárás során 29 importőr foglalt állást az intézkedések bevezetése ellen. Közülük 19 a CEIEB tagja. Az intézkedéseket ellenző, ismert behozatali volumenű 13 vállalat együttesen a vizsgálati időszakban Kínából érkező teljes behozatal 10 %-át adta.

                     (731)

                     Amint azt az (581) preambulumbekezdés ismerteti, a Bizottság hat, a hasonló termék gyártásával foglalkozó vállalatot kizárt az uniós gazdasági ágazat meghatározásából, és importőrként sorolt be. Ezek a vállalatok jelezték, hogy támogatják az intézkedéseket. Behozataluk közel 12 %-át tette ki a vizsgálati időszak alatt Kínából érkező teljes behozatalnak.

                     (732)

                     A mintában szereplő importőrök beadványai szerint a vámok kivetése legalább átmenetileg zavart okoz ellátási láncukban, és veszélyezteti pénzügyi helyzetüket, ha nem tudják a vevőkre hárítani a vámmal összefüggésben megnövekedett költségeket.

                     (733)

                     A mintában szereplő importőrök beadványai szerint továbbá a legnagyobb importőröknek megvolt a módjuk arra, hogy megfelelő elektromos kerékpárokat szerezzenek be Kínán kívülről, többek között az uniós gazdasági ágazatból, és/vagy potenciális alternatív beszállítói forrásokkal rendelkeztek ebben a körben.

                     (734)

                     A behozatali statisztikák szerint Vietnam és Tajvan jelentős mennyiségű elektromos kerékpárral látta el az európai importőröket. Valószínű továbbá, hogy a hagyományos kerékpárok gyártásában jól pozicionált egyéb országok szintén az importőrök potenciális beszállítói lehetnek.

                     (735)

                     E tekintetben a Bizottság megállapítja, hogy a hagyományos kerékpárok Kínából érkező behozatalára kivetett vám hatására az uniós piac nem zárult be a behozatal előtt, épp ellenkezőleg: a hagyományos kerékpárt szállító országok köre bővült. Ezzel szemben azokon a nagy piacokon, ahol nem vezettek be a Kínából származó hagyományos kerékpárokra vonatkozó intézkedéseket, például az Egyesült Államokban és Japánban, a behozatal a piac 99 %-át, illetve 90 %-át tette ki, és többségében Kínából érkezett.

                     (736)

                     A Bizottság megállapította, hogy a kerékpárágazat több mint 450 gyártóból áll, amelyek közül jelenleg csak 37 gyárt elektromos kerékpárt. Ezenkívül az elektromos kerékpárok jelenlegi gyártói már most is az elektromos kerékpárok széles körét szállítják, ezáltal rendes piaci viszonyok között képesek növelni termelési kapacitásukat.

                     (737)

                     A Bizottság megállapította, hogy a vámok kivetése hátrányosan érintheti a kisméretű importőröket. Ugyanakkor azt is megállapította, hogy a vámok kivetésének kedvezőtlen hatását ellensúlyozhatja az a lehetőség, hogy megfelelő kerékpárokat szerezhetnek be az uniós gazdasági ágazatból, más harmadik országokból, valamint tisztességes árakon Kínából is.

                     (738)

                     Emellett a Bizottság észrevételezte, hogy a behozatal volumenének jelentős hányadát képviselő hat importőr támogatta az intézkedések meghozatalát, ami megerősíti, hogy az importőrök képesek tevékenységüket a meghozandó intézkedések alapján kiigazítani.

                     (739)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően a CEIEB előadta továbbá, hogy a Bizottság nem értékelte megfelelően az importőrök ellátási láncának az intézkedések bevezetése miatt történő kiigazításával kapcsolatos nehézségeket és költségeket, és figyelmen kívül hagyta a kisméretű importőrök helyzetét.

                     (740)

                     A Bizottság nem ért egyet ezzel az állítással, és hivatkozik a (736) preambulumbekezdésre, amely rögzíti az intézkedések bevezetésének a kisméretű importőrökre gyakorolt kedvezőtlen hatását, továbbá a (740) preambulumbekezdésre, amelyben a következtetésre jut, hogy az intézkedések bevezetése nem szolgálja az importőrök érdekét.

                     (741)

                     A Bizottság fenntartja azonban, hogy ez a kedvezőtlen hatás mérséklődik annak a lehetőségnek köszönhetően, hogy a megfelelő elektromos kerékpárokat az uniós gazdasági ágazattól, más harmadik országoktól, illetve Kínából tisztességes, kárt nem okozó árakon szerezzék be, és hogy ez nem esik nagyobb súllyal latba, mint a intézkedéseknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt pozitív hatása.

               6.4.   A felhasználók érdeke

                     (742)

                     A vizsgálat során jelentkezett az Európai Kerékpárosok Szövetsége (a továbbiakban: ECF). Az ECF kerékpáros szervezeteket és szövetségeket képvisel. Beadványa szerint az ár nem meghatározó tényező abban, hogy az emberek többet vagy kevesebbet kerékpároznak-e, és bizonyítékot nyújtott arra vonatkozóan, hogy az emberek azokban az országokban kerékpároznak többet, ahol a kerékpárok és az elektromos kerékpárok többe kerülnek.

                     (743)

                     Ezt a mintát támasztotta alá az intézkedéseket ellenző importőri közösség beadványa is, amely szerint az elektromos kerékpárok azokban az országokban terjednek a leggyorsabb ütemben, amelyekben átlagosan a legdrágábbak.

                     (744)

                     Az importőri közösség előadta továbbá, hogy erős kapcsolat áll fenn az elektromos kerékpárok ára, az adott ország kerékpáros kultúrája, az infrastruktúra minősége, végül pedig az elektromos kerékpárok terjedése között.

                     (745)

                     Az ECF olyan piaci viszonyokat támogat, amelyek elősegítik a minőséget, az innovációt és a szolgáltatásokat. Az ECF tehát azt állította, hogy amennyiben megállapítást nyerne a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok megléte, ez negatív szerepet játszana az elektromos kerékpárok fejlődésében, ennélfogva pedig a polgárai számára hatékonyabb mobilitást nyújtó, zöldebb Európára való áttérésben is.

                     (746)

                     Ezzel szemben az intézkedések bevezetését ellenző importőri közösség beadványa szerint az intézkedések akadályoznák a kínai gyártókat az alsó kategóriás termékek szállításában, valamint a közép- és felső kategóriás termékek fejlesztésében, ami csökkentené a versenyt. Mivel az uniós gazdasági ágazat állítólag a közép- és felső szegmensekben fejt ki jelentős aktivitást, ez viszont az európai fogyasztók számára korlátozná a választási lehetőségeket, és magasabb árakat eredményezne.

                     (747)

                     A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat a piac valamennyi szegmensében aktív, ideértve a belépő szintű termékek szegmensét is. E tekintetben a „belépő szintű termékek” azok az elektromos kerékpárok, amelyek alapvető jellemzői a termékkód szerkezetében benne vannak. A „belépő szintű termékek” meghatározása független a piac állítólagos szegmensekre történő differenciálódásától. Az érdekelt felek nem jelöltek meg különösen semmilyen olyan fizikai kritériumot, amely alátámasztotta volna a piac szegmentálódásán alapuló elemzést.

                     (748)

                     Az intézkedések várhatóan fokozzák és diverzifikálják az elektromos kerékpárok kínálatát azáltal, hogy helyreállítják az egyenlő versenyfeltételeket. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a hagyományos kerékpárokra vonatkozó intézkedések bevezetése nem korlátozta a fogyasztók választási lehetőségeit, ellenben növelte a beszállítók és a származási országok sokféleségét. A Bizottság ezért megalapozatlannak találta az érvelést, és azt el kellett utasítania.

                     (749)

                     Az intézkedések bevezetése várhatóan helyreállítja a támogatott áraknál ténylegesen magasabb piaci árakat, az ár ugyanakkor csak egy a fogyasztói választást befolyásoló tényezők közül, és a fogyasztói árakra gyakorolt várható hatást ellensúlyoznia kell az elektromos kerékpárok alternatívái, többek között az autók, motorkerékpárok és robogók jelentette költségek és hasznok összevetésének.

                     (750)

                     A Bizottság megállapította, hogy a fogyasztók érdeke nem merül ki abban, hogy a Kínából érkező behozatal árhatását kárt nem okozó szintre kell mérsékelni. Ezzel szemben bizonyított, hogy a fogyasztói választásban egyéb tényezők – választék, minőség, innováció, szolgáltatás – is szerepet kapnak, ami csak rendes piaci viszonyok között, tisztességes és nyílt verseny mellett biztosítható.

                     (751)

                     A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések nem érintenék kedvezőtlenül a fogyasztók helyzetét, továbbá hozzájárulnának az elektromos kerékpárok fenntartható fejlődéséhez Európában, valamint a környezetvédelem és a fejlettebb mobilitás tekintetében azok általánosabb társadalmi előnyeihez.

                     (752)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően egyes exportáló gyártók azt állították, hogy az intézkedések bevezetése csökkentené a fogyasztók választási lehetőségeit, növelné az árakat, és az elektromos kerékpárok használatát ösztönző környezetvédelmi politikákkal szemben hatna.

                     (753)

                     Ezen túlmenően, amint azt a (747) preambulumbekezdés kimondja, az intézkedések várhatóan szélesítik és diverzifikálják az uniós gazdasági ágazattól és az alternatív beszerzési forrásokból származó elektromos kerékpárok kínálatát azáltal, hogy egyenlő feltételek mellett helyreállítják a versenyt, ugyanakkor tisztességes árak mellett fenntartják a Kínából érkező behozatalt.

                     (754)

                     Továbbá az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználásának szintje, a hagyományos kerékpárok előállítására használatos meglévő gyártósorok elektromos kerékpárokat előállító gyártósorokká történő egyszerű átalakításának lehetősége, valamint az, ahogyan az uniós gazdasági ágazat kedvezőtlen körülmények között is képes volt gyorsan bővíteni a termelési kapacitását 2014 és 2016 között, azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat rendelkezik a kínálat esetleges hiányosságaihoz való alkalmazkodáshoz szükséges potenciállal, erőforrásokkal és készségekkel.

                     (755)

                     A Bizottság ismételten hangsúlyozza, hogy a hagyományos kerékpárokra vonatkozó intézkedések bevezetése nem szűkítette a fogyasztók választási lehetőségeit, ellenben növelte a beszállítók és a származási országok sokféleségét. Ugyanez a piaci fejlődés várható az elektromos kerékpárok esetében is.

                     (756)

                     Ami az intézkedéseknek az árakra gyakorolt hatását illeti, a Bizottság hivatkozik a (748) és a (749) preambulumbekezdésre, és különösen arra, hogy a fogyasztói érdeklődést nem lehetne olyan mértékben csökkenteni, hogy az árhatás a Kínából érkező behozatalt kárt nem okozó szintre hozza.

               6.5.   Más felek érdekei

                     (757)

                     Végezetül jelentkezett az industryAll európai szakszervezet, és aggályokat fogalmazott meg a támogatott behozatal által az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt kedvezőtlen hatások miatt, továbbá támogatását fejezte ki olyan intézkedések mellett, amelyek biztosítják az egyenlő versenyfeltételeket, valamint a folyamatosan magas uniós foglalkoztatást.

               6.6.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

                     (758)

                     Összefoglalva, az érdekelt felek által felvetett érvek egyike sem támasztja alá azt, hogy olyan kényszerítő okok állnának fenn, amelyek az érintett termék behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése ellen szólnak.

                     (759)

                     A független importőrökre gyakorolt negatív hatásokat nem lehet aránytalannak tekinteni, és azokat mérsékli az a tény, hogy rendelkezésre állnak alternatív beszállítói források, legyen szó harmadik országokról vagy az uniós gazdasági ágazatról. A kiegyenlítő intézkedések uniós piacra – és különösen az uniós gazdasági ágazatra – gyakorolt pozitív hatása jelentősebb a más érdekcsoportokra gyakorolt potenciális negatív hatásnál.

               7.   VÉGLEGES KIEGYENLÍTŐ INTÉZKEDÉSEK

                     (760)

                     A Bizottságnak a támogatással, a kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetései alapján végleges kiegyenlítő intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a támogatott kínai behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

               7.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges mérték

                     (761)

                     Az intézkedések szintjének meghatározásához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot érő kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg.

                     (762)

                     A kár abban az esetben szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná termelési költségeit, és a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése révén olyan adózás előtti nyereségre tudna szert tenni, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis támogatott behozatal nélkül észszerűen elérhet.

                     (763)

                     A szokásos versenyfeltételek mellett észszerűen elérhető nyereség meghatározásához a Bizottság megvizsgálta a független vevőknek történő értékesítésből származó nyereséget, amely a kár megszüntetéséhez szükséges mérték meghatározására használatos.

                     (764)

                     A nyereségcélt 4,3 %-ban állapította meg, amely a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat által elért legmagasabb átlagos haszonkulcsnak felel meg. A mintában szereplő uniós gyártók 2014 előtt nem tudtak az elektromos kerékpárok gyártására vonatkozó haszonkulcsot megadni.

                     (765)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően egy exportáló gyártó előadta, hogy a Bizottság által az uniós gyártók kárt nem okozó árának kiszámításához használt módszer hibás volt. Azt állította, hogy a Bizottság a vizsgálati időszak alatt elért átlagos nyereség levonásával és a nyereségcél hozzáadásával figyelmen kívül hagyta az uniós gyártók által az eltérő modellek esetében elért különböző nyereségszinteket. A szóban forgó érdekelt fél azt állította, hogy a kárt nem okozó árat úgy kell kiszámítani, hogy a tényleges árakból levonják az egyes termékkódokra jutó átlagos nyereséget, mielőtt hozzáadnák a nyereségcélt.

                     (766)

                     A Bizottság emlékeztet arra, hogy az alaprendelet nem ír elő semmilyen konkrét módszert a kár megszüntetéséhez szükséges mérték kiszámításához. Továbbá a Bizottság meghatározása az uniós gazdasági ágazat által értékesített hasonló termékre vonatkozik. E tekintetben teljesen elfogadható az uniós gazdasági ágazat átlagos nyereségének annak átlagos eladási árából történő levonása a hasonló termék átlagos előállítási költségének meghatározásához, majd a nyereségcél hozzáadása a kár megszüntetéséhez szükséges mérték kiszámításához. A Bizottság a múltban következetesen alkalmazta ezt a módszert, és jelentős mérlegelési jogkörrel rendelkezik ennek az értékelésnek az elvégzése során.

                     (767)

                     A jelenlegi vizsgálat során a Bizottság a kár minden terméktípusra vonatkozóan, összességében értékeli. Valójában minden kármutató – beleértve a jövedelmezőséget és a nyereségcélt is – az érintett termék valamennyi terméktípusának átlagaként van kifejezve. A kárt nem okozó ár megállapításakor erre annak érdekében kerül sor, hogy a támogatott behozatal egésze által okozott kárt elhárítsa az uniós gazdasági ágazatban. E kár elhárítása érdekében elegendő, ha a kárt nem okozó árat a Bizottság úgy állapítja meg, hogy az összes terméktípus eladási árát egységesen növeli a vizsgálati időszak alatt realizált tényleges nyereség és a nyereségcél különbségével, ezáltal lehetővé téve az uniós gazdasági ágazat számára a nyereségcél elérését. Nem szükséges minden egyes terméktípus jövedelmezőségi helyzetét egyedileg értékelni.

                     (768)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően a panaszos nem értett egyet a Bizottság által a kárt nem okozó ár kiszámításához használt nyereségcéllal. Azt állította, hogy a nyereségcél nem lehet az uniós gazdasági ágazat átlagos nyeresége, hanem a 2015-ben a kínai behozatal által nem károsított vállalatok átlagos nyeresége kell legyen. A panaszos azzal érvelt, hogy mivel a nyereségcél az az észszerű nyereség, amelyet az uniós gyártók a támogatott behozatal okozta kár hiányában elérhetnének, a Bizottság fogalmilag nem hivatkozhatott referenciapontként a támogatott behozatal által már jelentősen megkárosított uniós gyártók jövedelmezőségére. Alternatív jelleggel a panaszos azt állította, hogy a nyereségcél meghatározható hivatkozással a hagyományos kerékpárok (8 %-os) nyereségcéljára, amelyet 1,5 %-kal felfelé korrigálnak, hogy tükrözze a kiegészítő technológiákat, a magasabb hozzáadott értéket és a további beruházási követelményeket. A panaszos azt állította, hogy más esetekben a Bizottság eltért a nyereségcél megállapítására használt szokásos módszertanától, hivatkozva a releváns körülményekre.

                     (769)

                     A Bizottság emlékeztet arra, hogy a nyereségcél az a haszon, amelyet az uniós gazdasági ágazat egésze a kárt okozó támogatásnyújtás hiányában el tud érni. Következésképpen az nem állapítható meg kiválasztott számú uniós gyártók által elért nyereség alapján. Az érvet ezért el kellett vetni. Ami az alternatív állítást illeti (a hagyományos kerékpárokra vonatkozó vizsgálatban alkalmazott nyereségcél felfelé történő kiigazítással), a Bizottság emlékeztet arra, hogy minden vizsgálatot az érintett termékkel kapcsolatos konkrét tények alapján, nem pedig más termékekkel kapcsolatos vizsgálatokban megállapított tények alapján végez el. Ebben a konkrét esetben a Bizottság megerősítette, hogy az alkalmazott nyereségcél megfelelő volt, és nem volt ok arra, hogy egy másik termék nyereségcélját alkalmazza. Ezért az állítást el kellett utasítani.

                     (770)

                     A Bizottság ezt követően meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket, amelyhez a mintában szereplő együttműködő kínai exportáló gyártóknak az áralákínálás kiszámításához megállapított, a behozatali költségek és a vámok tekintetében megfelelően kiigazított súlyozott átlagos importára, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszak alatt értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagára közötti összehasonlítást vette alapul. A Bizottság az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezte ki.

                     (771)

                     Emellett a három kizárólag márka nélküli elektromos kerékpárokat értékesítő kíni exportáló gyártó tekintetében a kár megszüntetéséhez szükséges mérték megállapításakor a Bizottság levonta az uniós gazdasági ágazat kárt nem okozó árainak 2,3 %-át. Ez a kiigazítás megfelel a mintában szereplő és ellenőrzött uniós gyártók beszámolóiban azonosított kutatási-fejlesztési és tervezési költségek arányának, és tükrözi azt, hogy ezek a költségek a márkás termékek importőreinek tevékenységei során keletkeznek. A Bizottság a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket ennek megfelelően kiigazította, amely a kárkülönbözet 3–5 %-os csökkenését eredményezte. Az említett kiigazításra a végleges érdekelt felek tájékoztatását követően a Giant által tett állításra figyelemmel került sor. A Bizottság elfogadta ezt az állítást, és további észrevételek nélkül tájékoztatást adott az alulértékesítési különbözet ebből fakadó csökkentéséről.

                     (772)

                     A kár megszüntetéséhez szükséges mértéket „az egyéb együttműködő vállalatok” és a „minden más vállalat” esetében ugyanúgy határozták meg, mint az e vállaltokra vonatkozó támogatás összegét (lásd az (577)–(579) preambulumbekezdést).

               7.2.   Végleges intézkedések

                     (773)

                     A fenti következtetésekre figyelemmel olyan szintű végleges kiegyenlítő vámot kell kivetni, amely elegendő a támogatott behozatal által okozott kár megszüntetéséhez anélkül, hogy túllépné a megállapított támogatási összeget.

                     (774)

                     A kínai exportáló gyártók nagyfokú együttműködésére tekintettel a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámot a Bizottság a mintában szereplő vállalatokra kivetendő legmagasabb vám szintjén határozta meg. A „minden más vállalatra” érvényes vámtétel azokra a vállalatokra vonatkozik, amelyek a vizsgálat során nem működtek együtt.

                     (775)

                     A mellékletben felsorolt, a mintában nem szereplő többi együttműködő kínai exportáló gyártókra vonatkozó végleges vámtétel a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártókra vonatkozó vámtételek súlyozott átlagaként kerül meghatározásra.

                     (776)

                     Ennek alapján a javasolt kiegyenlítő vámok a következőképpen alakulnak:

                        25. táblázat

                        Végleges kiegyenlítő vám

                                 A támogatás összege

                                 A kár megszüntetéséhez szükséges mérték

                                 Kiegyenlítő vám

                                 Bodo Vehicle Group Co., Ltd

                                 15,1 %

                                 73,4 %

                                 15,1 %

                                 Giant Electric Vehicle Co., Ltd

                                 3,9 %

                                 24,6 %

                                 3,9 %

                                 Jinhua Vision Industry Co., Ltd és Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd

                                 8,5 %

                                 18,8 %

                                 8,5 %

                                 Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd

                                 17,2 %

                                 79,3 %

                                 17,2 %

                                 Yadea Technology Group Co., Ltd

                                 10,7 %

                                 62,9 %

                                 10,7 %

                                 A mintában nem szereplő együttműködő vállalatok

                                 9,2 %

                                 33,5 %

                                 9,2 %

                                 Minden más vállalat

                                 17,2 %

                                 79,3 %

                                 17,2 %

                     (777)

                     Az egyes vállalatokra vonatkozó, az e rendeletben megállapított kiegyenlítő vámtételt ezen vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Így a vám mértéke a vizsgálatok során az érintett vállalatra vonatkozóan feltárt helyzetet tükrözi. Ezt a vámtételt (ellentétben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) tehát kizárólag az érintett országból származó és az említett vállalat által előállított termékek behozatalaira kell alkalmazni. Azok az importtermékek, amelyeket az e rendelet rendelkező részében külön nem említett egyéb vállalatok gyártanak – ideértve a külön említett vállalatokkal kapcsolatban álló egységeket is –, nem részesülhetnek e vámok előnyeiből, ezekre a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámok vonatkoznak.

                     (778)

                     Amennyiben a későbbiek folyamán valamely vállalat megváltoztatja a nevét, kérheti ezen egyedi vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni. A kérelemnek tartalmaznia kell az összes olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, a névváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítés kerül közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

                     (779)

                     A kiegyenlítő vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az összes többi vállalatra alkalmazandó vám szintje nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozik, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak során egyáltalán nem exportáltak az Unióba.

                     (780)

                     A Bíróság legújabb ítélkezési gyakorlatára (71) való tekintettel helyénvaló rendelkezni a végleges vámok visszatérítésekor fizetendő késedelmi kamat esetében alkalmazandó kamatlábról, figyelemmel arra, hogy a vámokra vonatkozó hatályos irányadó rendelkezések nem írnak elő ilyen kamatlábat, és a nemzeti szabályok alkalmazása indokolatlanul torzítaná a gazdasági szereplők helyzetét attól függően, hogy melyik tagállamot választják a vámkezelés helyéül.

               8.   NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL ÉS VISSZAMENŐLEGES HATÁLY

                     (781)

                     Amint azt a (21) preambulumbekezdés említi, a Bizottság a 2018. május 3-án közzétett (EU) 2018/671 végrehajtási rendelet (a továbbiakban: a nyilvántartásba vételt elrendelő rendelet) (72) útján 2018. május 4-i hatállyal nyilvántartásba-vételi kötelezettséget vezetett be a Kínából származó elektromos kerékpárok behozatalára vonatkozóan.

                     (782)

                     A Bizottság a 2018. július 18-án közzétett (EU) 2018/1012 végrehajtási rendelet útján ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínából származó ugyanezen termék behozatalára (a továbbiakban: dömpingellenes rendelet) egy 2017. október 20-án megindított vizsgálat keretében.

                     (783)

                     A dömpingellenes rendelet 2018. július 18-ával megszüntette a behozatalnak a dömpingelt behozatal elleni védelem céljából történő nyilvántartásba vételét. A tárgybeli szubvencióellenes vizsgálatot illetően és a fenti megállapításokra figyelemmel meg kell szüntetni a behozatalnak a szubvencióellenes vizsgálat céljából az alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdésével összhangban történő nyilvántartásba vételét is.

                     (784)

                     Ebben az esetben nem alkalmaztak ideiglenes kiegyenlítő intézkedéseket. Következésképpen a Bizottság úgy döntött, hogy visszamenőleges hatállyal nem vet ki végleges kiegyenlítő vámot.

               9.   ÁRRA VONATKOZÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS FELAJÁNLÁSA

                     (785)

                     Egy kínai exportáló gyártó kizárását követően a Wettsen Corporation felajánlott egy árra vonatkozó kötelezettségvállalást.

                     (786)

                     A Wettsen Corporation nem szerepelt a mintában, és bár egyedi vizsgálatot kért, a Bizottság ezt a kérelmet – az egyedi vizsgálatra vonatkozó összes többi kérelemmel egyetemben – elutasította.

                     (787)

                     Az árra vonatkozó kötelezettségvállalás felajánlását a Bizottság több okból elutasította, melyekről egy külön levélben tájékoztatta a Wettsen Corporationt. Az okok a következők voltak:

                                 —

                                 először: a Wettsen Corporation rendelkezik egy Kínán kívül található, vele kapcsolatban álló féllel, amely szintén gyárt elektromos kerékpárokat,

                                 —

                                 másodszor: az árra vonatkozó kötelezettségvállalás felajánlása a minimális importárat csak az elektromos kerékpárok három fő típusa esetében rögzítette, amelyek nem fedték le a vizsgálati időszak alatt az Unióba exportált valamennyi típust, és

                                 —

                                 harmadszor: mivel a típusonként javasolt minimális importár az adott típus eladási árainak átlaga volt, lehetővé tette volna a Wettsen Corporation számára, hogy a magasabb árú elektromos kerékpárjait kárt okozó árakon értékesítse, miközben látszólag betartja a minimális importárakat.

               10.   AZ ÉRDEKELT FELEK TÁJÉKOZTATÁSA

                     (788)

                     Az érdekelt felek tájékoztatást kaptak azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javasolni kívánta a Kínából származó elektromos kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetését.

                     (789)

                     Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk

               (1)   A Bizottság végleges kiegyenlítő vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 8711 60 10 és ex 8711 60 90 (TARIC-kód: 8711609010) KN-kódok alá tartozó, elektromos segédmotorral felszerelt pedálhajtásos kerékpárok behozatalára.

               (2)   Az (1) bekezdésben megnevezett, az alábbiakban felsorolt vállalatok által előállított termékek vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges kiegyenlítő vámtétel a következő:

                           Ország

                           Vállalat

                           Végleges kiegyenlítő vám

                           TARIC-kiegészítő kód

                              Kínai Népköztársaság

                           Bodo Vehicle Group Co., Ltd

                           15,1 %

                           C382

                           Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd

                           3,9 %

                           C383

                           Jinhua Vision Industry Co., Ltd és Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd

                           8,5 %

                           C384

                           Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd

                           17,2 %

                           C385

                           Yadea Technology Group Co., Ltd

                           10,7 %

                           C463

                           Az I. mellékletben felsorolt más együttműködő vállalatok

                           9,2 %

                           Lásd: I. melléklet

                           A szubvencióellenes vizsgálatban nem együttműködő, de a párhuzamos dömpingellenes vizsgálatban együttműködő, a II. mellékletben felsorolt vállalatok

                           17,2 %

                           Lásd: II. melléklet

                           Minden más vállalat

                           17,2 %

                           C999

               (3)   A (2) bekezdésben említett vállalatok számára meghatározott egyedi kiegyenlítő vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságai előtt olyan érvényes kereskedelmi számla kerüljön bemutatásra, amelyen szerepel a számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) elektromos kerékpárt a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő a Kínai Népköztársaságban. Kijelentem, hogy a számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.” Amennyiben ilyen számlát nem mutatnak be, a „minden más vállalatra” érvényes vámtételt kell alkalmazni.

               (4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók. Késedelmi kamat fizetésére jogot adó visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatláb egy százalékponttal megnövelt értékének megfelelő késedelmi kamat fizetendő.

            2. cikk
            A behozataloknak a Kínai Népköztársaságból származó elektromos kerékpárok behozatalára vonatkozó nyilvántartásbavételi kötelezettség bevezetéséről szóló (EU) 2018/671 bizottsági végrehajtási rendelet alapján végzett nyilvántartásba vételét meg kell szüntetni. A Bizottság a nyilvántartásba vett behozatalokra nem vet ki végleges kiegyenlítő vámot.

            3. cikk
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2019. január 17-én.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  HL L 176., 2016.6.30., 55. o.

            (2)  HL C 440., 2017.12.21., 22. o.

            (3)  E rendelet a „kínai kormány” kifejezést tágabb értelemben használja, így az magában foglalja az Államtanácsot, továbbá valamennyi minisztériumot, osztályt, ügynökséget, illetve a központi, regionális és helyi szintű kormányzati szerveket is.

            (4)  HL L 181., 2018.7.18., 7. o.

            (5)  HL C 353., 2017.10.20., 19. o.

            (6)  A panasz 10. melléklete.

            (7)  A panasz 9. melléklete.

            (8)  HL L 113., 2018.5.3., 4. o.

            (9)  Legnagyobb folyamatos névleges teljesítmény.

            (10)  Az Európai Parlament és a Tanács 168/2013/EU rendelete (2013. január 15.) a két- vagy háromkerekű járművek, valamint a négykerekű motorkerékpárok jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről. EGT-vonatkozású szöveg, HL L 60., 2013.3.2., 52. o.

            (11)  Az ipari szerkezetátalakításra vonatkozó útmutató katalógus (2011. évi kiadás).

            (12)  A 40. sz. határozat III. fejezetének 12. cikke.

            (13)  Lásd a Tanács 215/2013/EU végrehajtási rendeletének (HL L 73., 2013.3.15.) (182) preambulumbekezdését (szerves bevonatú acéltermékek).

            (14)  A Kínai Népköztársaság vállalatok állami tulajdonú eszközeiről szóló törvénye, a Kínai Népköztársaság elnökének 5. számú rendelete, 2008. október 28., 11. és 12. cikk.

            (15)  A Kínai Népköztársaság bankszektor szabályozásáról és felügyeletéről szóló törvénye, a Kínai Népköztársaság elnökének 58. számú rendelete, 2006. október 31.

            (16)  Az együttműködő állami tulajdonban lévő bankokat lásd a (179) preambulumbekezdésben, míg a nem együttműködő állami tulajdonú bankok nevét és a vonatkozó adatokat lásd a (210) preambulumbekezdésben.

            (17)  WT/DS379/AB/R (Egyesült Államok – Egyes Kínából származó termékekre kivetett dömpingellenes és kiegyenlítő vámok), a Fellebbezési Testület 2011. március 11-i jelentése, DS 379, 318. bekezdés. Lásd még: WT/DS436/AB/R (Egyesült Államok – Carbon Steel [India]), a Fellebbezési Tanács 2014. december 8-i jelentése, 4.9–4.10. bekezdés, 4.17–4.20. bekezdés; és WT/DS437/AB/R (Egyesült Államok – Egyes Kínából származó termékekre kivetett kiegyenlítő vámok), a Fellebbezési Testület 2014. december 18-i jelentése, 4.92. bekezdés.

            (18)  Az EXIM alapszabályának csupán a kivonatát nyújtotta be, a teljes változatát nem.

            (19)  Az ICBC 2016. évi éves jelentése, 22. o.

            (20)  A kínai finanszírozású kereskedelmi bankok közigazgatási engedélyezésének egyes kérdéseiről szóló CBRC végrehajtási intézkedések (a CBRC 2017. évi 1. sz. rendelete), a külföldi finanszírozású kereskedelmi bankok közigazgatási engedélyezésének egyes kérdéseiről szóló CBRC végrehajtási intézkedések (a CBRC 2015. évi 4. sz. rendelete), valamint a bankszektorban tevékenykedő pénzügyi intézmények igazgatóinak és vezető tisztségviselőinek képzettségéről szóló CBRC közigazgatási intézkedések (a CBRC 2013. évi 3. sz. rendelete) szerint.

            (21)  HL L 176., 2016.6.30., 55. o., (132) preambulumbekezdés.

            (22)  WT/DS/296 (Egyesült Államok – A Koreából származó dinamikus véletlen hozzáférésű memóriákra (DRAM-okra) kivetett kiegyenlítő vám vizsgálata című, DS296. sz. jogvita), a Fellebbezési Testület 2005. február 21-i jelentése, 116. pont.

            (23)  A Fellebbezési Testület jelentése, DS 296, 116. pont.

            (24)  A Fellebbezési Testület jelentése, DS 296, 115. pont.

            (25)  A Fellebbezési Testület jelentése, DS 296, 114. pont., egyetértve a vizsgálóbizottság azonos tárgyú jelentésével, DS 194, 8.31. pont.

            (26)  A Fellebbezési Testület jelentése, DS 296, 115. pont.

            (27)  HL L 176., 2016.6.30., 55. o., 3.4.4. szakasz, (152)–(244) preambulumbekezdés.

            (28)  HL L 176., 2016.6.30., 55. o.

            (29)  Az IMF munkadokumentuma: A kínai vállalatok adósságproblémájának megoldása („Resolving China's Corporate Debt Problem”), szerzők: Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender és Jiangyan, 2016. október, WP/16/203.

            (30)  Livingston, M. Poon, W.P.H. és Zhou, L. (2017). Are Chinese Credit Ratings Relevant? A Study of the Chinese Bond Market and Credit Rating Industry [Számítanak a kínai hitelminősítések? Tanulmány a kínai kötvénypiacról és a hitelminősítési ágazatról], Journal of Banking & Finance, 24. o.

            (31)  Price, A.H., Brightbill T.C., Francisco R.E., Claeys, S.J., Teslik, A. és Neelakantan, U. (2017). China's broken promises: why it is not a market-economy, [Kína megszegett ígéretei: miért nem piacgazdaság?], Wiley Rein LLP, 68. o.

            (32)  Konkrét példáért lásd: Reuters (2016). Fitch Rates Shougang's USD Senior Notes Final‘A-’ [A Fitch hitelminősítő intézet a Shougang vállalat USD-ban denominált elsőbbségi kötelezvényeire „A–” minősítést ad], https://www.reuters.com/article/idUSFit982112 (hozzáférés: 2017. október 21-én).

            (33)  Lin, L.W. és Milhaupt, C.J. (2016). Bonded to the State: A Network Perspective on China's Corporate Debt Market [Az államhoz kötve: Kína vállalati hitelfinanszírozási piacának hálózatalapú megközelítése]. Columbia Law and Economics Working Paper 543. szám, 20. o.; Livingstone, M., Poon, W.P.H. és Zhou, L. (2017). Are Chinese Credit Ratings Relevant? A Study of the Chinese Bond Market and Credit Rating Industry [Számítanak a kínai hitelminősítések? Tanulmány a kínai kötvénypiacról és hitelminősítési ágazatról], Journal of Banking & Finance, 9. o.

            (34)  Lásd a hitelminősítési üzletágnak az értékpapírpiac vonatkozásában való irányítására vonatkozó, a Kínai Értékpapír-szabályozó Bizottság által közzétett átmeneti intézkedéseket, a Kínai Értékpapír-szabályozó Bizottság 2007. évi 50. sz. rendelete, 2007. augusztus 24.; és a Kínai Központi Banknak a China Cheng Xin Securities Rating Co., Ltd vállalat és más intézetek által végzett, vállalati kötvényekre vonatkozó hitelminősítésről szóló közleményét, Yinfa, 1997. évi 547. sz., 1997. december 16.

            (35)  Lásd: „A Kínai Központi Bank közleménye a hitelminősítő intézetek által a bankközi kötvénypiacon végzett hitelminősítési ügyletekről”, amely 2017. július 1-jén lépett hatályba.

            (36)  Rögzített kamatozású hitelek esetében. A változó kamatozású hitelek esetében a Kínai Központi Bank vizsgálati időszak alatti referencia-kamatlábát vette alapul.

            (37)  A Bizottság (EU) 2017/969 végrehajtási rendelete (2017. június 8.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2017/649 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 146., 2017.6.9., 17. o.), (175)–(187) preambulumbekezdés.

            (38)  A Bizottság (EU) 2018/1690 végrehajtási rendelete (2018. november 9.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes, 121 feletti terhelési indexű, autóbuszhoz vagy tehergépjárműhöz való új vagy újrafutózott gumi légabroncsok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről, továbbá a Kínai Népköztársaságból származó egyes, 121 feletti terhelési indexű, autóbuszhoz vagy tehergépjárműhöz való új vagy újrafutózott gumi légabroncsok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint az (EU) 2018/163 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2018/1579 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 283., 2018.11.12., 1. o.), (256)–(258) preambulumbekezdés.

            (39)  A HBSC UK által felszámolt díjak: https://www.business.hsbc.co.uk/…/pdfs/en/bus_bnkg_price_list.pdf.

            (40)  https://www.bankofcanada.ca/wp-content/uploads/2018/06/SDP-2018-6.pdf.

            (41)  Lásd a 40. lábjegyzetet.

            (42)  Lásd nevezetesen az 1., 2. és 7. oldalt.

            (43)  https://www.exim.gov/sites/default/files//managed-documents/Ebook-ECI-With%20Case%20Study-Final%20March%202015.pdf.

            (44)  A vizsgálóbizottság WT/DS299 sz. jelentése:„EC – DRAMs”, 7.105. pont.

            (45)  http://www.chinabgao.com/report/4051392.html.

            (46)  A WTO Fellebbezési Testületének az „US – Countervailing Duty Investigation on DRAMs” [Egyesült Államok – A dinamikus véletlen hozzáférésű memóriákra (DRAM-okra) kivetett kiegyenlítő vám vizsgálata] esetről készített jelentése, 114. pont.

            (47)  Ugyanaz, mint a 45. lábjegyzet, 114. pont.

            (48)  Ugyanott 45. lábjegyzet, 116. pont.

            (49)  A vizsgálóbizottság jelentése: „US – Export Restraints” [Egyesült Államok – kiviteli korlátozások], 8.29. pont.

            (50)  A Fellebbezési Testület jelentése: „US – Countervailing Duty Investigation on DRAMs” [Egyesült Államok – A dinamikus véletlen hozzáférésű memóriákra (DRAM-okra) kivetett kiegyenlítő vám vizsgálata], 115. pont.

            (51)  http://www.chinabgao.com/report/4134952.html.

            (52)  A WTO Fellebbezési Testületének az „US – Countervailing Duty Investigation on DRAMs” [Egyesült Államok – A dinamikus véletlen hozzáférésű memóriákra (DRAM-okra) kivetett kiegyenlítő vám vizsgálata] esetről készített jelentése, 114. pont.

            (53)  Ugyanaz, mint a 45. lábjegyzet, 114. pont.

            (54)  Ugyanott 45. lábjegyzet, 116. pont.

            (55)  A vizsgálóbizottság jelentése: „US – Export Restraints” [Egyesült Államok – kiviteli korlátozások], 8.29. pont.

            (56)  A Fellebbezési Testület jelentése: „US – Countervailing Duty Investigation on DRAMs” [Egyesült Államok – A dinamikus véletlen hozzáférésű memóriákra (DRAM-okra) kivetett kiegyenlítő vám vizsgálata], 115. pont.

            (57)  Lásd egyebek mellett a 452/2011/EU tanácsi végrehajtási rendeletet (HL L 128., 2011.5.14., 18. o. – bevont finompapír), a 215/2013/EU tanácsi végrehajtási rendeletet (HL L 73., 2013.3.15., 16. o. – szerves bevonatú acéltermékek), az 1379/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (HL L 367., 2014.12.23., 22. o. – üvegszál), az (EU) 2017/366 bizottsági végrehajtási rendeletet (HL L 56., 2017.3.3., 1. o. – szolárpanelek) és az (EU) 2017/969 bizottsági végrehajtási rendeletet (HL L 146., 2017.6.9., 17. o. – melegen hengerelt sík acéltermékek).

            (58)  A Bizottság (EU) 2017/366 végrehajtási rendelete, HL L 56., 2017.3.3., 1. o.
            (szolárpanelek), (421) és (425) preambulumbekezdés.

            (59)  Lásd a 3.1. szakaszt.

            (60)  https://www.ixueshu.com/document/1124f83795d6abfc.html

            (61)  Lásd egyebek mellett a 452/2011/EU tanácsi végrehajtási rendeletet (HL L 128., 2011.5.14., 18. o. – bevont finompapír), a 215/2013/EU tanácsi végrehajtási rendeletet (HL L 73., 2013.3.15., 16. o. – szerves bevonatú acéltermékek), az (EU) 2017/366 bizottsági végrehajtási rendeletet (HL L 56., 2017.3.3., 1. o. – szolárpanelek), az 1379/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (HL L 367., 2014.12.23., 22. o. – üvegszál) és a 2014/918/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (HL L 360., 2014.12.16., 65. o. – poliészter vágott szál).

            (62)  Ahogyan azt a Törvényszék a T-444/11. sz. Gold East Paper és Gold Huacheng Paper kontra Tanács ügyben elfogadta: a Törvényszék 2014. szeptember 11-i ítélete, ECLI:EU:T:2014:773.

            (63)  https://en.wikipedia.org/wiki/Economy_of_Maharashtra

            (64)  https://en.wikipedia.org/wiki/Jinhua

            (65)  https://en.wikipedia.org/wiki/Kunshan

            (66)  http://unn.people.com.cn/n1/2017/1009/c14717-29576902.html

            (67)  Lásd a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2017/649 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról szóló, 2017. június 8-i (EU) 2017/969 bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 146., 2017.6.9., 17. o.) (330) preambulumbekezdését.

            (68)  HL C 394., 1998.12.17., 6. o.

            (69)  Mint például a 452/2011/EU tanácsi végrehajtási rendeletben (HL L 128., 2011.5.14., 18. o. – bevont finompapír), a 215/2013/EU tanácsi végrehajtási rendeletben (HL L 73., 2013.3.15., 16. o. – szerves bevonatú acéltermékek), az (EU) 2017/366 bizottsági végrehajtási rendeletben (HL L 56., 2017.3.3., 1. o. – szolárpanelek), az 1379/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletben (HL L 367., 2014.12.23., 22. o. – üvegszál) és a 2014/918/EU bizottsági végrehajtási határozatban (HL L 360., 2014.12.16., 65. o. – poliészter vágott szál).

            (70)  Lásd még értelemszerűen: WT/DS294/AB/RW, „US – Zeroing” (vitarendezési egyetértés, 21. cikk 5. bekezdés), a Fellebbezési Testület jelentése, 2009. május 14., 453. pont.

            (71)  A Bíróság (harmadik tanács) C-365/15. sz., Wortmann kontra Hauptzollamt Bielefeld ügyben 2017. január 18-án hozott ítéletének (EU:C:2017:19) 35–39. pontja.

            (72)  HL L 113., 2018.5.3., 4. o.

            I. MELLÉKLET

                        Vállalat neve

                        Tartomány

                        TARIC-kiegészítő kód

                        Acetrikes Bicycles (Taicang) Co., Ltd

                        Jiangsu

                        C386

                        Active Cycles Co., Ltd

                        Jiangsu

                        C387

                        Aigeni Technology Co., Ltd

                        Jiangsu

                        C388

                        Alco Electronics (Dongguan) Limited

                        Guangdong

                        C390

                        Changzhou Airwheel Technology Co., Ltd

                        Jiangsu

                        C392

                        Changzhou Bisek Cycle Co., Ltd

                        Jiangsu

                        C393

                        Changzhou Fujiang Vehicle Co. Ltd

                        Jiangsu

                        C484

                        Changzhou Rich Vehicle Technology Co. Ltd

                        Jiangsu

                        C395

                        Changzhou Steamoon Intelligent Technology Co. Ltd

                        Jiangsu

                        C398

                        Changzhou Sobowo Vehicle Co., Ltd

                        Jiangsu

                        C397

                        Cycleman E-Vehicle Co., Ltd

                        Jiangsu

                        C400

                        Dongguan Benling Vehicle Technology Co. Ltd

                        Guangdong

                        C401

                        Dongguan Honglin Industrial Co. Ltd

                        Guangdong

                        C402

                        Easy Electricity Technology Co., Ltd

                        Hebei

                        C451

                        Foshan Lano Bike Co., Ltd

                        Guangdong

                        C405

                        Foshan Zenith Sports Co., Ltd

                        Guangdong

                        C406

                        Guangzhou Symbol Bicycle Co., Ltd

                        Guangdong

                        C410

                        Hangzhou Fanzhou Technology Co., Ltd

                        Zhejiang

                        C411

                        Jiangsu Imi Electric Vehicle Technology Co., Ltd

                        Jiangsu

                        C415

                        Jiangsu Lvneng Electrical Bicycle Technology Co., Ltd

                        Jiangsu

                        C416

                        Jiangsu Stareyes Bicycle Industrial Co., Ltd

                        Jiangsu

                        C417

                        Jiaxing Onway Ev Tech Co., Ltd

                        Zhejiang

                        C418

                        Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd

                        Zhejiang

                        C419

                        Jinhua Feirui Vehicle Co., Ltd

                        Zhejiang

                        C420

                        Jinhua Jobo Technology Co., Ltd

                        Zhejiang

                        C421

                        Jinhua Lvbao Vehicles Co. Ltd

                        Zhejiang

                        C486

                        Jinhua Suntide Vehicle Co., Ltd

                        Zhejiang

                        C422

                        Jinhua Zodin E-Vehicle Co., Ltd

                        Zhejiang

                        C424

                        Kenstone Metal (Kunshan) Co., Ltd

                        Jiangsu

                        C425

                        Komda Industrial (Dongguan) Co., Ltd

                        Guangdong

                        C426

                        Kunshan Sevenone Cycle Co., Ltd

                        Jiangsu

                        C427

                        Melton Industrial (Dong Guan) Co., Ltd

                        Guangdong

                        C402

                        Nantong Tianyuan Automatic Vehicle Co., Ltd

                        Jiangsu

                        C429

                        Ningbo Bestar Co., Ltd

                        Zhejiang

                        C430

                        Ningbo Lvkang Vehicle Co., Ltd

                        Zhejiang

                        C431

                        Ningbo Nanyang Vehicle Co., Ltd

                        Zhejiang

                        C432

                        Ningbo Oner Bike Co., Ltd

                        Zhejiang

                        C433

                        Ningbo Roadsan New Energy Technology Co., Ltd

                        Zhejiang

                        C435

                        Ningbo Zixin Bicycle Industry Co., Ltd

                        Zhejiang

                        C437

                        Pronordic E-Bikes Limited Company

                        Jiangsu

                        C438

                        Shenzhen Shenling Car Co., Ltd

                        Guangdong

                        C442

                        Sino Lithium (Suzhou) Electric Technology Co., Ltd

                        Jiangsu

                        C443

                        Skyland Sport Tech Co., Ltd

                        Tianjin

                        C444

                        Suzhou Guoxin Group Fengyuan Imp & Exp. Co., Ltd

                        Jiangsu

                        C446

                        Suzhou Leisger Vehicle Co. Ltd

                        Jiangsu

                        C487

                        Tianjin Luodeshengda Bicycle Co., Ltd

                        Tianjin

                        C449

                        Tianjin Upland Bicycle Co., Ltd

                        Tianjin

                        C450

                        Ubchoice Co., Ltd

                        Guangdong

                        C452

                        Wettsen Corporation

                        Shandong

                        C454

                        Wuxi Shengda Bicycles Co., Ltd and Wuxi Shengda Vehicle Technology Co.,Ltd

                        Jiangsu

                        C458

                        Wuxi United Mobility Technology Inc

                        Jiangsu

                        C459

                        Xiangjin (Tianjin) Cycle Co., Ltd

                        Tianjin

                        C462

                        Yong Qi (China) Bicycles Industrial Corp

                        Jiangsu

                        C464

                        Yongkang Juxiang Vehicle Co, Ltd

                        Zhejiang

                        C466

                        Yongkang Lohas Vehicle Co., Ltd

                        Zhejiang

                        C467

                        Yongkang Mars Vehicle Co., Ltd

                        Zhejiang

                        C468

                        Zhejiang Apollo Motorcycle Manufacturer Co., Ltd

                        Zhejiang

                        C469

                        Zhejiang Baoguilai Vehicle Co., Ltd

                        Zhejiang

                        C470

                        Zhejiang Goccia Electric Technology Co., Ltd

                        Zhejiang

                        C472

                        Zhejiang Hangpai Electric Vehicle Co. Ltd

                        Zhejiang

                        C488

                        Zhejiang Jsl Vehicle Co., Ltd

                        Zhejiang

                        C473

                        Zhejiang Kaiyi New Material Technology Co., Ltd

                        Zhejiang

                        C474

                        Zhejiang Lianmei Industrial Co., Ltd

                        Zhejiang

                        C475

                        Zhejiang Tuer Vehicle Industry Co., Ltd

                        Zhejiang

                        C477

                        Zhejiang Xingyue Electric Vehicle Co., Ltd,
                        Zhejiang Xingyue Overfly Electric Vehicle Co., Ltd and
                        Zhejiang Xingyue Vehicle Co., Ltd

                        Zhejiang

                        C478

                        Zhongxin Power (Tianjin) Bicycle Co., Ltd

                        Tianjin

                        C480

            II. MELLÉKLET

                        Vállalat neve

                        Tartomány

                        TARIC-kiegészítő kód

                        Aima Technology Group Co., Ltd

                        Tianjin

                        C389

                        Beijing Tsinova Technology Co., Ltd

                        Beijing

                        C391

                        Changzhou Hj Pedal Co., Ltd

                        Jiangsu

                        C394

                        Changzhou Ristar Cycle Co., Ltd

                        Jiangsu

                        C396

                        Cutting Edge Power Vehicle Int'l TJ Co., Ltd

                        Tianjin

                        C399

                        Eco International Elebike Co., Ltd

                        Jiangsu

                        C403

                        Everestt International Industries Ltd

                        Jiangsu

                        C404

                        Geoby Advance Technology Co., Ltd

                        Jiangsu

                        C407

                        Guangdong Commercial Trading Imp. & Exp. Corp., Ltd

                        Guangdong

                        C408

                        Guangdong Shunde Junhao Technology Development Co., Ltd

                        Guangdong

                        C409

                        Hangzhou Morakot E-Bike Manufacture Co., Ltd

                        Zhejiang

                        C412

                        Hangzhou TOP Mechanical And Electrical Technology, Co. Ltd

                        Zhejiang

                        C413

                        Hua Chin Bicycle & Fitness (H.Z.) Co., Ltd

                        Guangdong

                        C414

                        Jinhua Yifei Electric Science And Technology Co., Ltd

                        Zhejiang

                        C423

                        Nanjing Jincheng Machinery Co., Ltd

                        Jiangsu

                        C428

                        Ningbo Pugonying Vehicle Technology Co., Ltd

                        Zhejiang

                        C434

                        Ningbo Shenchima Vehicle Industry Co., Ltd

                        Zhejiang

                        C436

                        Shandong Eco Friendly Technology Co., Ltd

                        Shandong

                        C439

                        Shanghai Promising Int'l Trade & Logistics Co., Ltd

                        Shanghai

                        C440

                        Shenzhen SanDin Cycle Co., Ltd

                        Guangdong

                        C441

                        Suzhou Dynavolt Intelligent Vehicle Technology Co., Ltd

                        Jiangsu

                        C445

                        Suzhou Joydeer E-Bicycle Co., Ltd

                        Jiangsu

                        C447

                        Taioku Manufacturing (Jiangsu) Co., Ltd

                        Jiangsu

                        C448

                        Universal Cycle Corporation (Guang Zhou)

                        Guangdong

                        C453

                        Wuxi Bashan E-Vehicle Co., Ltd

                        Jiangsu

                        C455

                        Wuxi Merry Ebike Co., Ltd

                        Jiangsu

                        C456

                        Wuxi METUO Vehicle Co., Ltd

                        Jiangsu

                        C457

                        Wuyi Simino Industry & Trade Co., Ltd

                        Zhejiang

                        C460

                        Wuyi Yuema Leisure Articles Co., Ltd

                        Zhejiang

                        C461

                        Yongkang Aijiu Industry & Trade Co., Ltd

                        Zhejiang

                        C465

                        Zhejiang Enze Vehicle Co., Ltd

                        Zhejiang

                        C471

                        Zhejiang Luyuan Electric Vehicle Co., Ltd

                        Zhejiang

                        C476

                        Zhongshan Qiangli Electronics Factory

                        Guangdong

                        C479