title: A Bizottság (EU) 2018/607 végrehajtási rendelete (2018. április 19.) a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó, a Marokkóban és a Koreai Köztársaságban feladott, akár ezekből az országokból származóként, akár nem ilyenként bejelentett acél drótkötelek és -kábelek behozatalára is kiterjesztett végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

text:
                  20.4.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 101/40

            A BIZOTTSÁG (EU) 2018/607 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
      (2018. április 19.)
      a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó, a Marokkóban és a Koreai Köztársaságban feladott, akár ezekből az országokból származóként, akár nem ilyenként bejelentett acél drótkötelek és -kábelek behozatalára is kiterjesztett végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
      tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
      mivel:
      1.   ELJÁRÁS

      1.1.   Az előző vizsgálatok és a hatályban lévő intézkedések

                  (1)

                  Az 1796/1999/EK rendelettel (2) a Tanács dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína), Magyarországról, Indiából, Mexikóból, Lengyelországból, Dél-Afrikából és Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára. A továbbiakban ezen intézkedések elnevezése „eredeti intézkedések”, az 1796/1999/EK rendelettel elrendelt intézkedéseket eredményező vizsgálaté pedig „eredeti vizsgálat”.

                  (2)

                  Ezt követően a 384/96/EK (3) tanácsi rendelet 13. cikkének megfelelő vizsgálatok nyomán megállapítást nyert, hogy az Ukrajnából, illetve a Kínából érkező behozatalra vonatkozó eredeti intézkedéseket Moldován, illetve Marokkón keresztül kijátszották. Következésképpen a Tanács a 760/2004/EK rendelettel (4) az Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot kiterjesztette ugyanezen termékek Moldovában feladott behozatalára is. A Kínából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kivetett dömpingellenes vámot az 1886/2004/EK tanácsi rendelet (5) hasonlóképpen kiterjesztette ugyanezen termékek Marokkóban feladott behozatalára is.

                  (3)

                  Az 1858/2005/EK rendelettel (6) a Tanács a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően fenntartotta a Kínából, Indiából, Dél-Afrikából és Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kivetett eredeti intézkedéseket. A Mexikóból származó behozatalra alkalmazandó intézkedések 2004. augusztus 18-án hatályukat vesztették (7). Mivel Magyarország és Lengyelország 2004. május 1-jén az Európai Unió tagjává vált, az intézkedéseket ezen a napon hatályon kívül helyezte.

                  (4)

                  2010 májusában a Tanács az alaprendelet 13. cikke alapján lefolytatott kijátszásellenes eljárás eredményeként a 400/2010/EU végrehajtási rendelettel (8) kiterjesztette az 1858/2005/EK rendelettel a Kínából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot a Koreai Köztársaságban feladott, akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett acél drótkötelek és -kábelek behozatalára. Egyes koreai exportáló gyártók mentességet kaptak a kiterjesztett vámok alól, mert megállapítást nyert, hogy nem játszották ki a végleges dömpingellenes vámokat.

                  (5)

                  Az Indiából származó behozatalra alkalmazandó intézkedések 2010. november 17-én hatályukat vesztették (9).

                  (6)

                  2012 januárjában a Tanács az 1225/2009/EK tanácsi rendelet (10) 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően az 102/2012/EU végrehajtási rendelettel (11) fenntartotta a Kínára kivetett és Marokkóra kiterjesztett, valamint az Ukrajnára kivetett és Moldovára kiterjesztett dömpingellenes vámot. A továbbiakban ezen intézkedések elnevezése „hatályban lévő intézkedések”, a 102/2012/EU végrehajtási rendelettel elrendelt hatályvesztési felülvizsgálaté pedig „korábbi hatályvesztési felülvizsgálat”.

                  (7)

                  Ugyanezzel a rendelettel a Tanács egyben megszüntette az eljárást Dél-Afrika esetében. A Dél-Afrikából származó behozatalra alkalmazandó intézkedések 2012. február 9-én hatályukat vesztették.

            1.2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

                  (8)

                  A közelgő hatályvesztésről szóló értesítés (12) közzétételét követően a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján felülvizsgálat iránti kérelem (a továbbiakban: felülvizsgálati kérelem) érkezett.

                  (9)

                  A felülvizsgálati kérelmet az európai uniós Acéldrótkötél-gyártók Összekötő Bizottsága (a továbbiakban: kérelmező) 2016. november 7-én nyújtotta be az acél drótkötelek és -kábelek teljes uniós termelésének több mint 25 %-át képviselő gyártók nevében. A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése Kína tekintetében valószínűleg a dömping folytatódását és az uniós gazdasági ágazatot érő kár megismétlődését eredményezné. A kérelmező nem szolgált elegendő bizonyítékkal arra vonatkozóan, hogy az Ukrajnával szemben hatályban lévő intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és a kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.

            1.3.   Az eljárás megindítása

                  (10)

                  Miután a Bizottság az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2017. február 8-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (13) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.

                  (11)

                  Az Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalával kapcsolatos, megfelelően alátámasztott, hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem hiányában a Bizottság értesítést adott ki, miszerint Ukrajna tekintetében hatályát veszti a dömpingellenes intézkedés. Következésképpen az Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám 2017. február 10-én hatályát vesztette (14).

            1.4.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

                  (12)

                  A dömping folytatódására és megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2016. január 1. és a 2016. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2013. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig, azaz 2016. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

            1.5.   Érdekelt felek

                  (13)

                  A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy vegyenek részt a vizsgálatban. Ezenfelül a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt, a többi ismert uniós gyártót, a kínai exportáló gyártókat, a tudomása szerint érintett importőröket/felhasználókat, valamint a kínai hatóságokat.

                  (14)

                  Minden érdekelt fél felkérést kapott arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül ismertessék álláspontjukat, szolgáljanak információkkal és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. Az érdekelt felek arra is lehetőséget kaptak, hogy írásban meghallgatást kérjenek a Bizottság vizsgálattal megbízott szolgálatai és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtt.

            1.5.1.   Mintavétel

                  (15)

                  A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt alkalmazhat az érdekelt felek körében.

            1.5.1.1.   Mintavétel a Kínában működő exportáló gyártók körében

                  (16)

                  Tekintettel a Kínában működő exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság mintavételt irányozott elő.

                  (17)

                  A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a Kínában működő 21 ismert exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. A kért információk a termelési volumenre és a termelési kapacitásra is kiterjedtek. A Bizottság ezenkívül felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió melletti képviseletét, hogy amennyiben vannak a vizsgálatban való részvétel iránt esetlegesen érdeklődő más exportáló gyártók, nevezze meg azokat és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot.

                  (18)

                  Csupán az exportáló gyártók egy csoportja válaszolt, hogy együtt kíván működni. Ez a csoport, annak ellenére, hogy az acél drótkötelek és -kábelek Kínából Unióba irányuló teljes exportjának 100 %-át lefedte, az acél drótkötelek és -kábelek teljes kínai termelésének csupán kevesebb mint 2 %-át tette ki. Tekintve, hogy csak az exportáló gyártók egy csoportja kívánt együttműködni, nem volt szükség mintavételre.

            1.5.1.2.   Mintavétel az uniós gyártók körében

                  (19)

                  A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Az alaprendelet 17. cikkének megfelelően a mintát a hasonló termék értékesítési volumene alapján választotta ki. A minta hat uniós gyártóból állt. A mintában szereplő uniós gyártók 50,5 %-át adták az uniós gazdasági ágazat felülvizsgálati időszak alatti össztermelésének. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. A megadott határidőig nem érkezett észrevétel, és így az ideiglenes minta megerősítést nyert. A Bizottság a mintát az uniós gazdasági ágazat szempontjából reprezentatívnak ítélte.

            1.5.1.3.   Mintavétel a független importőrök körében

                  (20)

                  A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte az összes független importőrt, illetve a nevükben eljáró képviselőiket, hogy vegyenek részt a vizsgálatban. A Bizottság felkérte ezeket a feleket, hogy jelentkezzenek és bocsássák a rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítés II. mellékletében kért információkat a vállalatukra/vállalataikra vonatkozóan.

                  (21)

                  Ezenfelül az eljárás megindítási szakaszában a Bizottság 44, a felülvizsgálati kérelemben megnevezett importőrrel vette fel a kapcsolatot, és felkérte őket, hogy ismertessék tevékenységüket, és töltsék ki a fent említett mellékletet.

                  (22)

                  Csak hét importőr jelentkezett, azonban válaszuk alapján közülük hatan nem importáltak acél drótköteleket és -kábeleket a felülvizsgálati időszak alatt. Ezért nem volt szükség mintavételre.

            1.5.2.   Kérdőívek

                  (23)

                  A Bizottság kérdőíveket küldött a mintavételi űrlapot kitöltő együttműködő exportáló gyártói csoportnak, a mintában szereplő hat uniós gyártónak, egy importőrnek, a vizsgálat megindítását követően jelentkező tíz felhasználónak, valamint ötven, a lehetséges piacgazdasággal rendelkező harmadik országokban (az Amerikai Egyesült Államokban [a továbbiakban: USA], Dél-Afrikában, Dél-Koreában, Indiában, Japánban, Kanadában, Malajziában, Mexikóban, Oroszországban, Svájcban, Thaiföldön, Törökországban és Ukrajnában) működő ismert gyártónak.

                  (24)

                  Az exportáló gyártók csoportja és öt uniós gyártó nyújtott be kitöltött kérdőívet. Egyetlen importőr és felhasználó sem nyújtott be kitöltött kérdőívet.

                  (25)

                  A piacgazdasággal rendelkező harmadik országbeli gyártók közül kettő – egy törökországi és egy USA-beli – nyújtott be kitöltött kérdőívet.

            1.5.3.   Ellenőrző látogatások

                  (26)

                  A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint az uniós érdeket. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor:

                                    uniós gyártók:

                                          —

                                          Bridon International Ltd, Doncaster, Egyesült Királyság,

                                          —

                                          Casar Drahtseilwerk Saar GmbH, Kirkel, Németország,

                                          —

                                          Drumet Liny i Druty sp z o.o., Wloclawek, Lengyelország,

                                          —

                                          Gustav Wolf GmbH, Guetersloh, Németország,

                                          —

                                          Redaelli Tecna Spa, Milánó, Olaszország;

                                    kínai exportáló gyártó:

                                          —

                                          Fasten Group Imp. & Exp. Co., Ltd., Jiangyin City, Wuxi, Jiangsu Province;

                                    gyártó a piacgazdasággal rendelkező harmadik országban:

                                          —

                                          WireCo World Group, Prairie Village, KS, USA.

            2.   A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

      2.1.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

                  (27)

                  A felülvizsgálat tárgyát képező termék: a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 és ex 7312 10 98 KN-kódok alá tartozó, 3 mm-t meghaladó maximális keresztmetszeti mérettel rendelkező acél drótkötelek és -kábelek, beleértve a zárt sodrású köteleket is, de kivéve a rozsdamentes acélból készült drótköteleket és -kábeleket (a továbbiakban: acél drótkötél és -kábel, a felülvizsgálat tárgyát képező termék).

            2.2.   A hasonló termék

                  (28)

                  A Kínában gyártott és az Unióba exportált acél drótkötelek és -kábelek, a piacgazdasággal rendelkező harmadik ország, azaz az USA belföldi piacán gyártott és értékesített acél drótkötelek és -kábelek, valamint uniós gyártók által az Unióban gyártott és értékesített acél drótkötelek és -kábelek azonos végfelhasználási céllal, valamint azonos alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, és ezért azokat az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.

            3.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

                  (29)

                  Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése a Kínából érkező dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna.

            3.1.   Előzetes megjegyzések

                  (30)

                  Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése a Kínából érkező dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna.

                  (31)

                  Ahogy arra a (18) preambulumbekezdés is rámutatott, csupán az exportáló gyártók egy csoportja működött együtt ebben a vizsgálatban, amely Kínában az acél drótkötelek és -kábelek teljes termelésének kevesebb mint 2 %-át teszi ki. Ez a csoport hét, az acél drótkötelek és -kábelek gyártásában és/vagy értékesítésében érdekelt, egymáshoz kapcsolódó vállalkozásból áll. Mivel ez a csoport a felülvizsgálati időszak alatt az acél drótkötelek és -kábelek Kínából az Unióba irányuló exportjának 100 %-át lefedte, a Bizottság úgy vélte, hogy elegendő információval rendelkezik ahhoz, hogy megvizsgálja a felülvizsgálati időszak alatti exportárat és dömpingkülönbözetet (3.2. szakasz).

                  (32)

                  Az exportáló gyártók egyetlen együttműködő csoportja által az egyéb harmadik országokba irányuló exportértékesítések tekintetében szolgáltatott adatok azonban elégtelennek bizonyultak: a csoporthoz tartozó, az acél drótkötelek és -kábelek gyártásában és értékesítésében érintett négy vállalat a kéréssel ellentétben nem töltött ki külön kérdőívet. Mivel nem tettek eleget a kérésnek, nem szolgáltattak információt az egyéb harmadik országokba irányuló exportértékesítéseikről. Ezenfelül a csoport egyik vállalata nyújtott ugyan be választ a kérdőívre, de nem számolt be ügyletenként és terméktípusonként az egyéb harmadik országokba irányuló exportértékesítéseiről.

                  (33)

                  Ennek következtében a Bizottság tájékoztatta az exportáló gyártók egyetlen együttműködő csoportját arról, hogy az egyéb harmadik országokba irányuló exportértékesítések tekintetében az alaprendelet 18. cikkét szándékozik alkalmazni, valamint arról is, hogy a csoportnak lehetősége van észrevételeket tenni az említett rendelet 18. cikkének (4) bekezdésével összhangban.

                  (34)

                  Az exportáló gyártók együttműködő csoportja észrevételeiben nem tagadta, hogy négy kapcsolt vállalata tekintetében elmulasztott választ benyújtani a kérdőívre. Mindazonáltal állítása szerint észszerűtlen volt ügyletenként termékkódokra bontva harmadik országokkal kapcsolatos exportértékesítési információkat kérni. Ez az érvelés elfogadhatatlan. A Bizottság azért tartotta szükségesnek a kért információkat, mert ahhoz, hogy az intézkedések hatályvesztése esetére megjósolhassák a kínai gyártók jövőbeli magatartását, fontos, hogy pontos és teljeskörű ismeretekkel rendelkezzenek arról, hogy milyen magatartást tanúsítanak jelenleg az acél drótkötelek és -kábelek egyéb harmadik országokba irányuló kivitele során. Amennyiben – mint ebben az esetben is – valamely fél nem tesz meg minden tőle telhetőt az összes kért adat benyújtása érdekében, és azoknak csak egy részét bocsátja rendelkezésre, amelyek ráadásul nem elég részletesek és nem ellenőrizhetők, az ilyen részleges információnyújtás nem tekinthető kellően pontosnak és teljesnek ahhoz, hogy a Bizottság a tények teljes ismeretében megfelelően értékelhesse a kínai gyártók akkor tanúsított magatartását, amikor más harmadik országokba exportálnak acél drótköteleket és -kábeleket.

                  (35)

                  A 3.3.2. szakaszban tett ténymegállapítások így a rendelkezésre álló tényeken alapulnak. E célból a Bizottság a következő információkat vette alapul: az exportáló gyártók egyetlen együttműködő csoportja által szolgáltatott információk, a harmadik országokba irányuló értékesítések kivételével, a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem, valamint a kérelmezők által, a kínai exportstatisztikákból (15) (a továbbiakban: kínai adatbázis) nyert információk, a Világbanktól kapott információk és más nyilvánosan elérhető információk alapján annak érdekében benyújtott információk, hogy a (68) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően teljes képet fessenek az egyéb jelentős harmadik országokban hatályban lévő, az acél drótkötelek és -kábelek piacára vonatkozó dömpingellenes intézkedésekről.

            3.2.   Dömping

                  (36)

                  A Bizottság az exportáló gyártóknak a Kínából érkező acél drótkötelek és -kábelek Unióba irányuló, a felülvizsgálati időszak alatti teljes exportját képviselő egyetlen együttműködő csoportja (lásd a (18) preambulumbekezdést) által szolgáltatott információk alapján dömpinget állapított meg a felülvizsgálati időszak alatt Kínából érkező export tekintetében.

            Piacgazdasággal rendelkező harmadik ország

                  (37)

                  Az eredeti vizsgálatban egyik kínai exportáló gyártót sem részesítették piacgazdasági elbánásban. Valamennyi exportáló gyártó esetében ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) és b) pontjának megfelelően egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban érvényes ár vagy számtanilag képzett érték alapján kell megállapítani. E célból ki kellett választani egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országot.

                  (38)

                  A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy Törökországot kívánja piacgazdasággal rendelkező harmadik országként alkalmazni. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben azt is jelezte, hogy a hasonló terméket más piacgazdasággal rendelkező harmadik országban is gyárthatják, például Thaiföldön, Vietnamban és Malajziában. A Bizottság az összes érdekelt felet felkérte arra, hogy tegyen észrevételeket a Kínára vonatkozó rendes érték megállapításához kiválasztandó, piacgazdasággal rendelkező harmadik országgal kapcsolatban. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül nem érkezett észrevétel.

                  (39)

                  A Bizottság – ahogy azt az eljárás megindításáról szóló értesítésben is jelezte – megvizsgálta, hogy az információk szerint a hasonló termék gyártását folytató piacgazdasággal rendelkező harmadik országokban valóban gyártanak és értékesítenek-e hasonló terméket. Ezenfelül a felülvizsgálati kérelemben foglalt információk és a rendelkezésre álló statisztikai adatok (Eurostat) alapján a Bizottság más lehetséges piacgazdasággal rendelkező harmadik országokat is azonosított: Kanada, India, Japán, Dél-Korea, Malajzia, Mexikó, Oroszország, Dél-Afrika, Svájc, Thaiföld, Ukrajna és az USA. A Bizottság az említett országokban 50 lehetséges gyártót azonosított, amelyekkel felvette a kapcsolatot, és amelyektől a szükséges információk benyújtását kérte.

                  (40)

                  Mindössze azonban egy törökországi és egy egyesült államokbeli gyártó jelentkezett és nyújtotta be a kért információkat.

            A piacgazdasággal rendelkező harmadik ország kiválasztása

                  (41)

                  A hasonló terméket illetően a Bizottság az USA-ban összesen 15 lehetséges gyártót talált. Megállapította továbbá, hogy az USA piaca nyitott, és a felülvizsgálati időszak alatt jelentős mennyiségben importált és exportált acél drótköteleket és -kábeleket. Az USA-ban nem voltak hatályban az acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kivetett importvámok vagy dömpingellenes/kiegyenlítő vámok. Az USA-beli együttműködő gyártó termelési volumene tekintélyes volt az USA becsült össztermeléséhez képest (megközelítőleg a becsült teljes USA-beli belföldi termelés 15–25 %-át tette ki).

                  (42)

                  Ezért úgy ítélte meg, hogy az USA egy nyitott és nagy piaccal rendelkezik, ahol számos belföldi gyártó és importőr versenyzik egymással. Úgy találta, hogy a verseny nagyobb mértékű az USA-ban, mint Törökországban. Ezenfelül a török gyártó által szolgáltatott adatok nagyrészt elégtelenek voltak, és a rendes érték meghatározásához szükséges alapvető elemek is hiányoztak, ellenben az USA-beli gyártók által adott válaszok minősége megfelelő volt ahhoz, hogy ennek alapján megállapítsanak egy megbízható rendes értéket. A Bizottság ezért az USA-t választotta ki megfelelő, piacgazdasággal rendelkező harmadik országként.

                  (43)

                  Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket tegyenek annak megfelelőségével kapcsolatban, hogy az USA-t választotta piacgazdasággal rendelkező harmadik országként. A megadott határidőig nem érkezett észrevétel.

                  (44)

                  Ennek alapján a Bizottság úgy határozott, hogy e felülvizsgálat céljából az USA-t választja ki piacgazdasággal rendelkező harmadik országként.

            Rendes érték

                  (45)

                  Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság először azt vizsgálta meg, hogy a hasonló termék piacgazdasággal rendelkező harmadik országbeli gyártója általi piaci értékesítésének összmennyisége a belföldi piac esetében reprezentatív volt-e a felülvizsgálati időszak alatt. Megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai exportáló gyártó által bonyolított uniós kiviteléhez viszonyítva az együttműködő USA-beli gyártó reprezentatív mennyiségben értékesíti a hasonló terméket a belföldi piacon.

                  (46)

                  A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében ezek az értékesítések szokásos kereskedelmi forgalom keretében megvalósult értékesítéseknek tekinthetők-e. Ehhez a Bizottság megállapította a független vevők részére történő nyereséges értékesítések részarányát. Az értékesítési ügyletek akkor minősültek nyereségesnek, ha az egységár elérte vagy meghaladta az USA-beli gyártó vizsgálati időszak alatti termelési költségét.

                  (47)

                  A Bizottság azonosította azokat a terméktípusokat, amelyek esetében a belföldi piacon történő értékesítés volumenének több mint 80 %-a esetében az egységár meghaladta az előállítási költséget, és a szóban forgó típus súlyozott átlagos értékesítési ára elérte vagy meghaladta a termelési egységköltséget. Ezekben az esetekben a rendes értéket terméktípusonként az adott típus összes értékesítése tényleges belföldi árának súlyozott átlagaként állapították meg, tekintet nélkül arra, hogy ezek az értékesítések nyereségesek voltak-e. Ez történt az Unióba exportált terméktípusok mintegy 50 %-a esetében.

                  (48)

                  Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése a típus összértékesítési volumenének legfeljebb 80 %-át tette ki, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet kizárólag a szóban forgó típus vizsgálati időszakbeli nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki. Ez történt az Unióba exportált terméktípusok mintegy 50 %-a esetében.

                  (49)

                  Ezért a Bizottság a rendes értéket minden terméktípus esetében a belföldi értékesítési árak alapján határozta meg.

                  (50)

                  A Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) és b) pontjával, valamint 2. cikkének (1)–(6) bekezdésével összhangban az USA-beli együttműködő gyártók által gyártott acél drótkötelek és -kábelek értékesítési árai alapján határozta meg.

            Exportár

                  (51)

                  Az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban a kínai exportáló gyártók együttműködő csoportja által szolgáltatott információkon, mégpedig az első független uniós vevő – aki egy független importőr volt – által ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárakon alapult.

            Összehasonlítás

                  (52)

                  Az exportáló gyártók együttműködő csoportja által exportált terméktípusok és a piacgazdasággal rendelkező harmadik ország belföldi értékesítései közötti teljes termékkód-egyezések hiányában a Bizottság a rendes értéket a leginkább hasonló terméktípusnak a piacgazdasággal rendelkező harmadik országban érvényes belföldi ára alapján határozta meg. A terméktípusok közötti különbségek figyelembevétele érdekében a Bizottság a rendes érték meghatározása során – a termékkódok által meghatározott módon – az egyes terméktípusok következő jellemzőit, illetve tulajdonságait vette figyelembe: termékkategória, a drót tulajdonságai, a kötél típusa, külső átmérő és húzószilárdság. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság a terméktípusok közötti különbségek figyelembevétele érdekében [5–15 %-os] mértékű kiigazításokat végzett.

                  (53)

                  A Kínából érkező exportra az exportértékesítések után részlegesen visszatérítendő hozzáadottérték-adó (héa) vonatkozik, míg az USA-ban a belföldi értékesítésekhez kapcsolódó minden adót visszatérítenek. Ennélfogva a Bizottság a tisztességes összehasonlítás és az állandó ítélkezési gyakorlattal (16) való összhang biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja alapján a Kínából az Unióba irányuló exportértékesítéseket terhelő hozzáadottérték-adók (héa) közötti különbség tekintetében kiigazítást végzett (Kínában 17 %-os héa vonatkozik az exportra, amelynek 5 %-át a későbbiekben visszatérítik).

                  (54)

                  Ezenkívül az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének e) és f) pontja alapján a rendes értéket a csomagolási költségek (2 %-nál kisebb mértékben) és a belföldi fuvarozási költségek ([2–10 %] közötti mértékben) közötti különbségek tekintetében is kiigazította. Az exportárat az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének e) pontja alapján szintén kiigazította az anyagmozgatási és rakodási költségek (1 %-nál kisebb mértékben), a Kínán belüli belföldi fuvarozási költségek ([1–5 % közötti mértékben], tengeri fuvarozási költségek ([1–5 %] közötti mértékben) és a biztosítási költségek (1 %-nál kisebb mértékben) tekintetében. Ezenfelül az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének g) és k) pontja alapján az exportárból ugyancsak levonta a hitelköltségeket (1 %-nál kisebb mértékben) és bankköltségeket (1 %-nál kisebb mértékben).

                  (55)

                  Végezetül, az Unióba irányuló exportértékesítéseket a velük kapcsolatban álló kínai értékesítő vállalatokon keresztül bonyolították. A Bizottság nem vizsgálta meg, hogy ezen értékesítések tekintetében indokolt lenne-e kiigazítást végezni az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontjával összhangban. A hatályvesztési felülvizsgálat célja ugyanis nem pontos dömpingkülönbözetek megállapítása, hanem annak meghatározása, hogy vajon a dömping folytatódott-e a felülvizsgálati időszak alatt.

            Dömpingkülönbözet

                  (56)

                  A Bizottság összehasonlította a rendes értéket és a (45)–(51) preambulumbekezdés szerint kiszámított exportárakat annak érdekében, hogy minden terméktípus esetében biztosítsa az árak összehasonlíthatóságát. Az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésében előírtak szerint a Bizottság az összehasonlítást úgy végezte, hogy a hasonló termék egyes típusaihoz tartozó, piacgazdasággal rendelkező harmadik országbeli rendes értékek súlyozott átlagát összevetette a felülvizsgálat tárgyát képező termék megfelelő típusaihoz tartozó exportárak súlyozott átlagával.

                  (57)

                  Ennek alapján a dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár (költség, biztosítás, fuvardíj) százalékában kifejezve 16,7 % volt.

            3.3.   A behozatal alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén

                  (58)

                  A felülvizsgálati időszak alatti dömping ténymegállapításán túlmenően a Bizottság azt is elemezte, hogy az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthető-e a dömping folytatódása. Az elemzés a következő elemekre terjedt ki: termelés, a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás, a kínai exportőrök egyéb harmadik országokban tanúsított magatartása, a kijátszás megléte és az uniós piac vonzereje.

                  (59)

                  Az exportáló gyártók egyetlen együttműködő csoportja a teljes termelési kapacitás kevesebb mint 3 %-át, valamint az acél drótkötelek és -kábelek teljes kínai gyártásának kevesebb mint 2 %-át adta. Tekintve, hogy az acél drótkötelek és -kábelek kínai gyártói közül más nem működött együtt, a (68) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban – az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén az import alakulásának felmérése céljából – végzett vizsgálat során a Bizottság a rendelkezésére álló, az exportáló gyártók egyetlen együttműködő csoportja által szolgáltatott információkra, a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemre, a kínai adatbázisból nyert információkra, a Világbanktól kapott információkra és más nyilvánosan elérhető információkra támaszkodott annak érdekében, hogy teljes képet kapjon az acél drótkötelek és -kábelek más jelentős piacain hatályban lévő dömpingellenes intézkedésekről.

            3.3.1.   Termelés, termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

                  (60)

                  Az üggyel kapcsolatos egyéb információk hiányában a Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemre alapozta ténymegállapításait, amely tartalmazott egy elemző tanulmányt „A kínai acéldrótkötél-ágazaton belüli kínálat- és keresletoldali fejlemények a 2012–2016 közötti időszakban és a közeljövőben” címmel (a továbbiakban: a tanulmány). Ezen információk alapján 2016-ban a becslések szerint Kína acél drótkötelekkel és -kábelekkel kapcsolatos termelési kapacitása évi 5,8 millió tonna, tényleges termelése megközelítőleg évi 4,0 millió tonna, szabad kapacitása pedig mintegy évi 1,8 millió tonna volt, ami jóval – a (75) preambulumbekezdésben foglaltak szerint több mint 10-szeresével – meghaladta az acél drótkötelek és -kábelek felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós felhasználását.

                  (61)

                  A tanulmány szerint a kínai belföldi felhasználás körülbelül évi 3,8 millió tonnára rúgott. A vizsgálat nem tárt fel olyan elemet, amely a kínai belső kereslet bármilyen jelentős növekedésére utalna a közeljövőben. Ugyanez igaz a más harmadik országokba irányuló kínai exportra is, mivel nem áll rendelkezésre olyan információ, ami arra utalna, hogy világszerte jelentősen növekedne az acél drótkötelek és -kábelek iránti kereslet.

                  (62)

                  A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmet, illetve még pontosabban a tanulmányt illetően meg kell jegyezni, hogy az azokban foglalt információkat egyik érdekelt fél sem vitatta. A (17) és (18) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően továbbá arról sem szabad megfeledkezni, hogy az acél drótkötelek és -kábelek legtöbb kínai exportáló gyártója a kéréssel ellentétben nem nyújtotta be a szükséges információkat, valamint csupán a teljes kínai termelési kapacitás kevesebb mint 3 %-át kitevő exportáló gyártók egyetlen együttműködő csoportja működött együtt és nyújtotta be a kért idevágó információkat.

                  (63)

                  Ennélfogva egyéb információk hiányában a Bizottság úgy véli, hogy az acél drótkötelek és -kábelek estében sem a belső kereslet, sem pedig a világpiaci kereslet nem fogja tudni felvenni a Kínában rendelkezésre álló jelentős szabad kapacitást.

            3.3.2.   Az exportőrök más harmadik országokban tanúsított magatartása

                  (64)

                  A (32)–(35) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően az exportáló gyártók egyetlen együttműködő csoportja által benyújtott információkat nem lehetett felhasználni a kínai exportáló gyártók egyéb harmadik országokkal szemben tanúsított exportmagatartásának megfelelő értékeléséhez. Ebből adódóan a Bizottságnak az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia a magatartás értékeléséhez. Ehhez a Bizottság a kínai adatbázist használta, ahogyan az előző hatályvesztési felülvizsgálatban is. (17)

                  (65)

                  Meg kell azonban jegyezni, hogy a kínai adatbázis a felülvizsgálat tárgyát képező terméknél szélesebb termékkörre vonatkozik, mivel a rozsdamentes acélból készült, legfeljebb 3 mm-es legnagyobb keresztmetszetű sodort huzalra, drótkötélre és kábelre is kiterjed. Ennélfogva nincs értelme a kínai adatbázisban található információk alapján az egyéb piacokra irányuló kivitel mennyiségét elemezni. Az árelemzéshez viszont fel lehetett használni a kínai adatbázist. Az árelemzés észszerű becsléseken alapul, mivel az elemzés esetleg hasonló jellemzőkkel rendelkező más termékekre is kiterjedt.

                  (66)

                  A Bizottság ennek alapján úgy ítélte meg, hogy az Uniótól eltérő öt fő exportpiacra (India, Dél-Korea, Thaiföld, USA és Vietnam) vonatkozó kínai exportárak és a piacgazdasággal rendelkező harmadik ország tekintetében a (45)–(50) preambulumbekezdésben leírtak szerint megállapított rendes érték összehasonlítása során a dömpingkülönbözetek a felülvizsgálati időszakban 129 % és 314 % között mozogtak. Az acél drótköteleknek és -kábeleknek az említett öt másik piacra irányuló kínai exportja a becslések szerint e termékek teljes kínai világpiaci exportjának 40 %-át teszi ki. Ugyanezen az alapon az Unióba irányuló értékesítésekre vonatkozó dömpingkülönbözet 97 %.

                  (67)

                  Következésképpen az acél drótkötelek és -kábelek Kínából egyéb harmadik országokba irányuló exportja nagy valószínűséggel még nagyobb mértékben dömpingelt, mint a felülvizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló exportértékesítések. Egyéb információk hiányában az egyéb harmadik országokban érvényesített exportárszint megmutathatja, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az Unióba irányuló exportértékesítések vonatkozásában milyen árszint valószínűsíthető. A harmadik országbeli piacokra vonatkozó alacsony árszinteket tekintve a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy jelentős mértékben csökkenthetők az Unióra vonatkozó exportárak, aminek eredményeképpen nőhet a dömping.

                  (68)

                  Ezenkívül a nyilvánosan rendelkezésre álló adatok (18) szerint a Kínából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozóan dömpingellenes intézkedések vannak hatályban Törökországban (19), Mexikóban (20) és Brazíliában (21) is. Kolumbia a közelmúltban dömpingellenes vizsgálatot kezdett a Kínából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalát illetően, (22) és 2017 decemberében 15 %-os ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket vezetett be. Ebből világosan kiderül, hogy a kínai exportáló gyártók más piacokra is dömpingárakon exportáltak acél drótköteleket és -kábeleket. Azt is jól mutatja, hogy az acél drótkötelek és -kábelek e piacokra irányuló kínai exportját korlátozzák vagy korlátozni fogják, valamint az e termékek kínai exportáló gyártóinak alternatív piacokat kell találniuk szabad kapacitásuk számára.

            3.3.3.   Az uniós piac vonzereje

                  (69)

                  A rendelkezésre álló információk alapján – ahogy azt a (66) preambulumbekezdés kifejti – a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kínai exportáló gyártók magasabb árakat érhetnek el az uniós piacon mint más harmadik országokban. A kínai adatbázis szerint a felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló exportnál alkalmazott FOB (költségmentesen a hajófedélzetre) átlagár 1 688 EUR/tonna volt, miközben az öt fő harmadik ország piacaira szánt export esetében az átlagár csupán 1 191 EUR/tonnára rúgott. Következésképpen a harmadik országokba irányuló kínai export esetében alkalmazott árak mintegy 30 %-kal voltak alacsonyabbak, mint az Unióba irányuló export esetében (figyelmen kívül hagyva az uniós piacokon fizetett dömpingellenes vámokat). Ez arra enged következtetni, hogy az uniós piac igen vonzó, tekintve, hogy a kínai exportáló gyártók az Unióba irányuló értékesítéseknél nagyobb nyereségre tehetnek szert, mint a más exportpiacokra irányuló értékesítések esetében.

            3.3.4.   Következtetés

                  (70)

                  Összefoglalva: a felülvizsgálati időszakban meghatározott dömpingkülönbözet, a Kínában rendelkezésre álló jelentős szabad kapacitás, az uniós piac megállapított vonzereje és az exportőrök más harmadik országokban tanúsított magatartása egyfelől jelzi, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése vélhetőleg a dömping folytatódását eredményezné, másfelől azt mutatja, hogy jelentős mennyiségekben érkezik majd dömpingelt kivitel az uniós piacra. A Bizottság ennélfogva úgy véli, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén fennáll a valószínűsége a dömping folytatódásának.

            4.   A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

      4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

                  (71)

                  Az Unión belül több mint 22 gyártó/gyártói csoport gyártott acél drótköteleket és -kábeleket a felülvizsgálati időszak alatt. Ezek a gyártók alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és (5) cikkének (4) bekezdése értelmében vett „uniós gazdasági ágazatot”.

                  (72)

                  A felülvizsgálat iránti kérelem, a kérelmező által szolgáltatott további adatok és a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek alapján a Bizottság megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós termelés 168 701 tonna volt.

                  (73)

                  A (19) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a Bizottság egy hat gyártóból/gyártói csoportból álló mintát választott ki. A Bizottság öt uniós gyártó kitöltött kérdőívét kapta meg és ellenőrizte. Az öt gyártó a felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós termelés 43 %-át képviselte. A mintát ennélfogva az uniós gazdasági ágazat szempontjából kellően reprezentatívnak ítélték.

            4.2.   Uniós felhasználás

                  (74)

                  A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piacokon belüli értékesítési volumene és a harmadik országokból érkező uniós behozatal volumene alapján határozta meg, amely mennyiségek a tagállamok által az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdésével összhangban a Bizottságnak benyújtott adatokon (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis) és a kínai exportáló gyártók együttműködő csoportjától kapott ellenőrzött adatokon alapultak.

                  (75)

                  Az 1. táblázat az uniós felhasználás figyelembe vett időszak alatti alakulását mutatja.

                     1. táblázat

                     Uniós felhasználás

                              2013

                              2014

                              2015

                              Felülvizsgálati időszak

                              Teljes felhasználás (tonna)

                              175 589

                              175 675

                              170 454

                              164 446

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 100

                                 97

                                 94

                                 Forrás: A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis, ellenőrzött adatok

                  (76)

                  Az uniós felhasználás 2013 és 2014 között stabil maradt, majd 2014-től a felülvizsgálati időszakig 6 %-kal csökkent.

            4.3.   A Kínából érkező behozatal

      4.3.1.   A Kínából érkező behozatal volumene és piaci részesedése

                  (77)

                  A Bizottság a Kínából érkező behozatal figyelembe vett időszak alatti volumenét az exportáló gyártók együttműködő csoportja által kitöltött ellenőrzött kérdőívek és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisból a figyelembe vett időszak tekintetében nyert adatok alapján határozta meg.

                  (78)

                  Ennek alapján a Kínából az Unióba irányuló behozatal és annak piaci részesedése a következőképpen alakult:

                     2. táblázat

                     Behozatali volumen és piaci részesedés

                              2013

                              2014

                              2015

                              Felülvizsgálati időszak

                              Behozatal (tonna)

                              2 697

                              1 780

                              3 207

                              2 005

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 66

                                 119

                                 74

                              Piaci részesedés (%)

                              1,5

                              1,0

                              1,9

                              1,2

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 66

                                 122

                                 79

                                 Forrás: A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis, ellenőrzött adatok

                  (79)

                  A figyelembe vett időszakban a Kínából érkező acél drótkötelek és -kábelek behozatali volumene évről évre változott. A 2013 és 2014 közötti 34 %-os visszaesést a 2014 és 2015 közötti időszakban 80 %-os növekedés követte. (23) Végül a behozatal volumene a 2013. évi 2 697 tonnáról a felülvizsgálati időszakra 2 005 tonnára esett vissza. A figyelembe vett időszakban a behozatali volumen összességében 26 %-kal csökkent.

                  (80)

                  A Kínából érkező behozatal piaci részesedése hasonló tendenciát mutatott. A piaci részesedés a figyelembe vett időszakban összességében 1,5 %-ról 1,2 %-ra esett vissza.

            4.3.2.   A Kínából érkező behozatal árai

                  (81)

                  A Bizottság a behozatalra vonatkozó árakat a kínai exportáló gyártók együttműködő csoportja által kitöltött ellenőrzött kérdőívek és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisból a figyelembe vett időszak tekintetében nyert adatok alapján határozta meg. A Kínából az Unióba irányuló behozatal átlagára a következőképpen alakult:

                     3. táblázat

                     A Kínából érkező behozatal átlagára

                              2013

                              2014

                              2015

                              Felülvizsgálati időszak

                              Átlagár vám nélkül (EUR/tonna)

                              1 712

                              1 360

                              1 669

                              2 474

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 79

                                 98

                                 145

                                 Forrás: A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis, ellenőrzött adatok

                  (82)

                  A figyelembe vett időszakban a Kínából importált termék átlagára évről évre változott. Először 2014-ben az árak 21 %-kal csökkentek. 2015-ben emelkedtek az árak, majdnem elérve a 2013-as árszintet, majd tovább emelkedtek a felülvizsgálati időszakban. A figyelembe vett időszakban az árak összességében 45 %-kal emelkedtek.

            4.4.   Áralákínálás

                  (83)

                  A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:

                              a)

                              a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán független vevőknek történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti értékesítési árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga; valamint

                              b)

                              az exportáló gyártók kínai együttműködő csoportjától érkező, az uniós piacon az első független vevő számára értékesített behozatalok terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amely költség, biztosítás, fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritáson) került megállapításra. Az exportáló gyártók egyetlen együttműködő csoportja által az Unióba exportált nyolc terméktípus egyikét sem értékesítette az uniós gazdasági ágazat. Annak érdekében, hogy egyezést találjon, a Bizottság a terméktípusokat leegyszerűsítette oly módon, hogy elhagyta a húzószilárdságot, (24) és átlagolta az eltérő átmérők miatti árösszetevőket. (25) E módszer alkalmazásával 100 %-os egyezést talált.

                  (84)

                  Az összehasonlítás eredményét az uniós gazdasági ágazat felülvizsgálati időszak alatti súlyozott átlagárának százalékában fejezték ki. Az, hogy nem történt alákínálás, az intézkedések hatékonyságáról árulkodik. Abban az esetben, ha az intézkedések hatályukat vesztenék, miközben az acél drótkötelek és -kábelek kínai exportáló gyártói hasonló szinten tartják az exportáraikat, az alákínálási különbözetet a dömpingellenes vám importárból való levonásával lehetne kiszámítani. Az így megállapított alákínálási különbözet 36,3 % lenne. Ez az Unióba irányuló kivitel lehetséges jövőbeli árszintje észszerű jelzésének tekinthető abban az esetben, ha az intézkedések hatályukat vesztenék.

            4.5.   A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

                  (85)

                  A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal főként a Koreai Köztársaságból, Törökországból, Thaiföldről, Oroszországból és Malajziából érkezik.

                  (86)

                  E termékek Unióba irányuló behozatalának volumenét, valamint azok piaci részesedését és átlagárát a 4. táblázat tartalmazza:

                     4. táblázat

                     A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

                              2013

                              2014

                              2015

                              Felülvizsgálati időszak

                              Behozatal (tonna)

                              63 381

                              65 336

                              63 747

                              63 798

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 103

                                 101

                                 101

                              Piaci részesedés (%)

                              36,1

                              37,2

                              37,4

                              38,8

                              Átlagár (EUR/tonna)

                              1 712

                              1 588

                              1 624

                              1 488

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 93

                                 95

                                 87

                                 Forrás: A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis, ellenőrzött adatok

                  (87)

                  Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszak alatt összességében meglehetősen stabil maradt, csupán csekély mértékű, 1 %-os növekedést mutatott.

                  (88)

                  mivel a teljes uniós felhasználás csökkent a figyelembe vett időszak alatt, ez a növekedés a termékek piaci részesedésének 36,1 %-ról 38,8 %-ra való növekedéséhez vezetett ugyanebben az időszakban.

                  (89)

                  A figyelembe vett időszakban a Kínától eltérő harmadik országokból importált termék átlagára évről évre változott. Először 2014-ben az árak 7 %-kal csökkentek. 2015-ben 2 %-kal emelkedtek az árak, majd ismét csökkentek 8 %-kal a felülvizsgálati időszakban. A figyelembe vett időszakban az árak összességében 13 %-kal csökkentek.

            4.5.1.   Az intézkedések hatálya alá vont országokból érkező behozatal

            Koreai Köztársaság

                  (90)

                  A Koreai Köztársaság az uniós gazdasági ágazat után a második legnagyobb piaci részesedéssel rendelkezett az Unióban a figyelembe vett időszak alatt.

                  (91)

                  A (4) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a Kínából érkező acél drótkötelek és -kábelek behozatalára alkalmazandó eredeti intézkedéseket a Koreai Köztársaságon keresztül kijátszották. Következésképpen 2010-ben a Kínából származó behozatalra kivetett dömpingellenes vámok – a 15 valódi koreai exportáló gyártó által előállított termékek kivételével – kiterjesztésre kerültek a Koreában feladott ugyanilyen termékek behozatalára.

                  (92)

                  Gyakorlatilag az acél drótkötelek és -kábelek Koreai Köztársaságból Unióba irányuló, felülvizsgálati időszak alatti összes behozatala olyan exportáló gyártóktól érkezett, akik mentesültek a kiterjesztett dömpingellenes vám, azaz az összes koreai behozatalra vonatkozó 99,98 %-os vám alól.

                  (93)

                  Az 5. táblázat az Unióba irányuló koreai behozatal volumenének, piaci részesedésének és átlagárának alakulását mutatja a figyelembe vett időszak alatt.

                     5. táblázat

                     A Koreából érkező behozatal volumene, piaci részesedése és átlagára

                              2013

                              2014

                              2015

                              Felülvizsgálati időszak

                              Behozatal (tonna)

                              36 800

                              34 157

                              30 274

                              32 928

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 93

                                 82

                                 89

                              Piaci részesedés (%)

                              21,0

                              19,4

                              17,8

                              20,0

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 93

                                 85

                                 96

                              Átlagár (EUR/tonna)

                              1 559

                              1 621

                              1 646

                              1 506

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 104

                                 106

                                 97

                                 Forrás: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis

                  (94)

                  A figyelembe vett időszakban a Koreai Köztársaságból érkező behozatal volumene a felhasználás csökkenő tendenciájához képest némileg nagyobb mértékben, 11 %-kal csökkent.

                  (95)

                  mivel a behozatal volumene nagyobb mértékben csökkent, mint a felhasználás, a piaci részesedés a figyelembe vett időszak alatt csak kis mértékben – 21,0 %-ról 20,0 %-ra – csökkent.

                  (96)

                  A behozatal átlagára 2013-ról 2015-re 6 %-kal növekedett, majd a felülvizsgálati időszakban 9 %-kal csökkent, ami a figyelembe vett időszak alatt összességében 3 %-os csökkenést jelent. A CIF paritáson számolt, vám nélküli átlagár 48 %-kal volt alacsonyabb, mint az uniós gazdasági ágazat gyártelepi átlagára.

            Marokkó

                  (97)

                  Megállapítást nyert, hogy a Marokkóból származó vagy ott feladott importtermékek mennyisége a figyelembe vett időszakban közel nulla volt. Így további elemzést nem tartottak szükségesnek.

            4.5.2.   A figyelembe vett időszak alatt dömpingellenes vám hatálya alá tartozó harmadik országokból érkező behozatal

            Ukrajna és Moldova

                  (98)

                  A figyelembe vett időszakban az Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára még a Moldovában feladott, akár Moldovából származóként, akár nem ilyenként bejelentett ugyanezen termék behozatalára is kiterjesztett 51,8 %-os dömpingellenes vám volt hatályban.

                  (99)

                  Ezek az intézkedések a (11) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint 2017. február 10-én hatályukat vesztették.

                  (100)

                  Megállapítást nyert, hogy az Ukrajnából és Moldovából származó vagy ott feladott importtermékek mennyisége a figyelembe vett időszakban közel nulla volt. Így a figyelembe vett időszakban nem tartottak szükségesnek további elemzést.

            4.5.3.   Egyéb harmadik országokból érkező behozatal

                  (101)

                  Ami a többi harmadik országból érkező behozatalt illeti, az főként Törökországból, Thaiföldről, Oroszországból és Malajziából érkezett. A 6. táblázat az ilyen behozatalok alakulását mutatja.

                     6. táblázat

                     Egyéb harmadik országokból érkező behozatal

                              2013

                              2014

                              2015

                              Felülvizsgálati időszak

                                 Törökország

                              Behozatal (tonna)

                              6 814

                              8 608

                              7 508

                              7 028

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 126

                                 110

                                 103

                              Piaci részesedés (%)

                              3,9

                              4,9

                              4,4

                              4,3

                              Átlagár (EUR/tonna)

                              1 384

                              1 322

                              1 328

                              1 255

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 95

                                 96

                                 91

                                 Thaiföld

                              Behozatal (tonna)

                              5 206

                              6 514

                              6 268

                              6 122

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 125

                                 120

                                 118

                              Piaci részesedés (%)

                              3,0

                              3,7

                              3,7

                              3,7

                              Átlagár (EUR/tonna)

                              1 445

                              1 391

                              1 656

                              1 468

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 96

                                 115

                                 102

                                 Oroszország

                              Behozatal (tonna)

                              1 639

                              3 541

                              5 063

                              4 838

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 216

                                 309

                                 295

                              Piaci részesedés (%)

                              0,9

                              2,0

                              3,0

                              2,9

                              Átlagár (EUR/tonna)

                              1 341

                              1 150

                              1 135

                              1 057

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 86

                                 85

                                 79

                                 Malajzia

                              Behozatal (tonna)

                              4 525

                              4 377

                              5 932

                              4 530

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 97

                                 131

                                 100

                              Piaci részesedés (%)

                              2,6

                              2,5

                              3,5

                              2,8

                              Átlagár (EUR/tonna)

                              1 552

                              1 416

                              1 437

                              1 343

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 91

                                 93

                                 87

                                 Egyéb országok

                              Behozatal (tonna)

                              8 257

                              8 061

                              8 701

                              8 294

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 98

                                 105

                                 100

                              Piaci részesedés (%)

                              4,7

                              4,6

                              5,1

                              5,0

                              Átlagár (EUR/tonna)

                              2 951

                              2 180

                              2 196

                              1 967

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 96

                                 108

                                 100

                                 Összesen

                              Behozatal (tonna)

                              26 441

                              31 102

                              33 472

                              30 812

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 118

                                 127

                                 117

                              Piaci részesedés (%)

                              15

                              18

                              20

                              19

                              Átlagár (EUR/tonna)

                              1 912

                              1 552

                              1 605

                              1 471

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 81

                                 84

                                 77

                                 Forrás: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis

                  (102)

                  Az egyéb harmadik országokból érkező teljes behozatal 27 %-kal növekedett a 2013–2015 közötti időszakban. A felülvizsgálati időszakban a behozatal 10 %-kal csökkent. A figyelembe vett időszak alatt a behozatal összességében 17 %-kal nőtt. Mivel a felhasználás a (76) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint csökkent a figyelembe vett időszak alatt, az egyéb harmadik országok piaci részesedése 15 %-ról 19 %-ra nőtt ugyanezen időszak alatt.

                  (103)

                  A Törökországból érkező behozatal mennyisége a figyelembe vett időszak alatt ingadozott ugyan, de a felülvizsgálati időszakban 2013-hoz (a figyelembe vett időszak elejéhez) hasonló szintet ért el, azaz 7 028 tonnára rúgott. Piaci részesedésük a figyelembe vett időszak alatt összességében meglehetősen stabil maradt, és csak kis mértékű, 0,4 százalékpontos növekedés volt megfigyelhető, így a 2013. évi 3,9 %-ról a felülvizsgálati időszakra 4,3 %-ra nőtt. Az átlagár 9 %-kal csökkent.

                  (104)

                  A Thaiföldről érkező behozatal 2013-ról 2014-re 25 %-kal nőtt, de ezt követően folyamatosan csökkent, és végül a felülvizsgálati időszakban a 2013. évi 5 206 tonnáról 6 122 tonnán állapodott meg. A figyelembe vett időszakban a behozatal összességében 18 %-kal nőtt. A piaci részesedés 2014-ben is nőtt, és egészen a felülvizsgálati időszakig stabil maradt. Az átlagos importár a 2014–2015 közötti időszakban ingadozott (– 4 %, + 15 %), majd a felülvizsgálati időszakban a 2013. évi szintnél 2 %-kal magasabb szinten állapodott meg.

                  (105)

                  Az Oroszországból érkező behozatal ugyan jelentősen nőtt a figyelembe vett időszakban, azonban még így is viszonylag alacsony szinten maradt az figyelembe vett időszak egésze alatt. Piaci részesedése szintén nőtt, mégpedig 0,9 %-ról 2,9 %-ra. A figyelembe vett időszakban az átlagárak 21 %-kal csökkentek.

                  (106)

                  A Malajziából érkező behozatal mennyisége a figyelembe vett időszak elejétől kezdve ingadozott ugyan, de a felülvizsgálati időszakban a 2013-as (a figyelembe vett időszak elejei) szinttel csaknem azonos szintet ért el, azaz 4 530 tonnára rúgott. Az ingadozás ellenére a figyelembe vett időszak alatt az acél drótkötelek és -kábelek malajziai behozatalának piaci részesedése összességében csak csekély mértében, mégpedig 0,2 százalékponttal nőtt. A figyelembe vett időszakban az átlagos importár összességében 13 %-kal csökkent.

                  (107)

                  A felülvizsgálati időszak alatt a Törökországból, Thaiföldről, Oroszországból és Malajziából érkező acél drótkötelek és -kábelek importára átlagosan (49–63 %-kal) alacsonyabb volt, mint az uniós gazdasági ágazat átlagára. A kínai importáraknál is alacsonyabb volt (41–57 %-kal).

            4.6.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

      4.6.1.   Általános megjegyzések

                  (108)

                  Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgált minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót, amely a figyelembe vett időszak alatt érinthette az uniós gazdasági ágazat helyzetét.

                  (109)

                  A kár meghatározásához a Bizottság elkülönítette a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatókat. A Bizottság a kérelmezőtől kapott adatok alapján az uniós gazdasági ágazat egésze tekintetében értékelte a makrogazdasági mutatókat, és azokat több uniós gyártó által az eljárás megindítása előtti szakaszban szolgáltatott információkkal, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által a kérdőívre adott ellenőrzött válaszokkal egybevetve ellenőrizte. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban közölt, ellenőrzött adatok alapján értékelte. A Bizottság mindkét adatcsoportról megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére nézve reprezentatívak.

                  (110)

                  A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység és a dömpingkülönbözet nagyságrendje.

                  (111)

                  A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységárak, átlagos egységköltség, munkaerőköltségek, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

            4.6.2.   Makrogazdasági mutatók

      4.6.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

                  (112)

                  A 7. táblázat az uniós össztermelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás figyelembe vett időszak alatti alakulását tartalmazza:

                     7. táblázat

                     Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

                              2013

                              2014

                              2015

                              Felülvizsgálati időszak

                              Termelés (tonna)

                              206 053

                              203 763

                              193 757

                              168 701

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 99

                                 94

                                 82

                              Termelési kapacitás (tonna)

                              290 092

                              299 773

                              301 160

                              305 550

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 103

                                 104

                                 105

                              Kapacitáskihasználás (%)

                              71

                              68

                              64

                              55

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 96

                                 91

                                 78

                                 Forrás: kérelmező, az eljárás megindítását megelőzően szolgáltatott információk és kitöltött ellenőrzött kérdőívek

                  (113)

                  A teljes termelési volumen viszonylag stabil maradt a 2013–2014-es időszakban, 2015-ben pedig 5 %-kal csökkent. A felülvizsgálati időszakban azonban a termelési volumen 12 %-kal csökkent. Összességében véve a termelési volumen 18 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt.

                  (114)

                  A termelési kapacitás a figyelembe vett időszakban enyhén növekedett, összességében mindössze 5 %-kal nőtt.

                  (115)

                  Ennek következtében a kapacitáskihasználás mértéke a 2013. évi 71 %-ról a felülvizsgálati időszakra 55 %-ra csökkent. A figyelembe vett időszakban a kapacitáskihasználás mértéke – a termelési volumen csökkenését követve – összességében 22 %-kal csökkent.

            4.6.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

                  (116)

                  Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                     8. táblázat

                     Értékesítési volumen és piaci részesedés

                              2013

                              2014

                              2015

                              Felülvizsgálati időszak

                              Értékesítési volumen (tonna)

                              109 511

                              108 559

                              103 499

                              98 643

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 99

                                 95

                                 90

                              Piaci részesedés (%)

                              62,4

                              61,8

                              60,7

                              60,0

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 99

                                 97

                                 96

                                 Forrás: kérelmező, az eljárás megindítását megelőzően szolgáltatott információk és kitöltött ellenőrzött kérdőívek

                  (117)

                  Az értékesítési volumen a termelési volumen tendenciáját követte. A 2013–2014-es időszakban viszonylag stabil maradt, majd 2015-ben 5 %-kal csökkent. A felülvizsgálati időszakban a termelési volumen további 5 %-kal csökkent. Összességében véve az értékesítési volumen 10 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt.

                  (118)

                  Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt 2,4 százalékponttal, 62,4 %-ról 60,0 %-ra csökkent.

            4.6.2.3.   Növekedés

                  (119)

                  A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 6 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene még nagyobb mértékben, mégpedig 10 %-kal csökkent. Következésképpen az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2,4 százalékponttal esett vissza. Az értékesítési volumen csökkenése a kapacitáskihasználásban is megmutatkozott, amely 22 %-kal csökkent.

            4.6.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

                  (120)

                  A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                     9. táblázat

                     Foglalkoztatás és termelékenység

                              2013

                              2014

                              2015

                              Felülvizsgálati időszak

                              Alkalmazottak száma

                              3 329

                              3 309

                              3 238

                              3 026

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 99

                                 97

                                 91

                              Termelékenység (tonna/alkalmazott)

                              62

                              62

                              60

                              56

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 99

                                 97

                                 90

                                 Forrás: kérelmező, az eljárás megindítását megelőzően szolgáltatott információk és kitöltött ellenőrzött kérdőívek

                  (121)

                  Az uniós gazdasági ágazatban az alkalmazottak száma 9 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt, és ez a csökkenés főleg a felülvizsgálati időszakban következett be. Ez a termelési és értékesítési volumenek (113) és (117) preambulumbekezdésben ismertetett csökkenését követte.

                  (122)

                  Annak következtében, hogy a termelés az alkalmazottak számában bekövetkezett csökkenéshez képest nagyobb mértékben csökkent, a termelékenység 10 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszakban.

            4.6.2.5.   A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés

                  (123)

                  Az (57) preambulumbekezdésben ismertetett vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából érkező behozatala továbbra is dömpingelve, 16,7 %-os dömpingkülönbözettel érkezik az uniós piacra. A behozatal volumene a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések hatékonyságának köszönhetően alacsony volt. Mindazonáltal a kínai behozatal továbbra is jelen volt az uniós piacon, tartva 1,2 %-os piaci részesedését a felülvizsgálati időszak alatt (lásd a 2. táblázatot).

                  (124)

                  A korábbi hatályvesztési felülvizsgálat során az uniós gazdasági ágazat a korábbi dömping hatásaiból való felépülés jeleit mutatta. A figyelembe vett időszak alatt a felépülés folyamata lelassult, a fő kármutatók ugyanis csökkenő tendenciáról árulkodtak. Ráadásul az ömlesztett áruk iránti kisebb kereslet és az olajárak csökkenése a bányászati, valamint kőolaj- és földgázipari tevékenység visszafogásához vezetett. Ezt később az acél drótkötelek és -kábelek iránti keresletben megmutatkozó negatív hatás követte, ami a felhasználás terén 6 %-os csökkenést idézett elő a figyelembe vett időszak alatt (lásd az 1. táblázatot).

                  (125)

                  Az uniós áraknak a figyelembe vett időszakban tapasztalt fokozatos csökkenése miatt az uniós gazdasági ágazatban nem folytatódhatott a korábbi dömping hatásaiból való felépülés.

            4.6.3.   Mikrogazdasági mutatók

      4.6.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

                  (126)

                  Az uniós gazdasági ágazat által uniós független vevőknek felszámított átlagos értékesítési árak a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

                     10. táblázat

                     Értékesítési átlagárak és egységköltségek

                              2013

                              2014

                              2015

                              Felülvizsgálati időszak

                              Átlagos értékesítési egységár az Unióban (EUR/tonna)

                              3 297

                              3 133

                              2 950

                              2 887

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 95

                                 89

                                 88

                              Termelési egységköltség az Unióban (EUR/tonna)

                              2 774

                              2 866

                              3 072

                              3 138

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 103

                                 111

                                 113

                                 Forrás: a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok

                  (127)

                  Az uniós gazdasági ágazat által az Unión belül független vevőknek felszámított átlagos értékesítési egységár a figyelembe vett időszakban 12 %-kal csökkent.

                  (128)

                  A termelési egységköltség azonban a figyelembe vett időszak alatt 13 %-kal nőtt. Az egységköltség növekedésének elsődleges oka a termelési és értékesítési volumen csökkenésében keresendő (a figyelembe vett időszak alatt 18 % – (113) preambulumbekezdés (lásd a 7. táblázatot), illetve 10 % – (117) preambulumbekezdés (lásd a 8. táblázatot)). Meg kell jegyezni, hogy az egységköltség növekedése annak ellenére következett be, hogy a figyelembe vett időszak alatt csökkent a termelési összköltség. Ennélfogva az uniós gazdasági ágazat – habár a termelési összköltséget sikerült csökkentenie – az egységköltséget a termelési és értékesítési volumen széles körű visszaesése miatt nem tudta csökkenteni.

            4.6.3.2.   Munkaerőköltség

                  (129)

                  Az uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                     11. táblázat

                     Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

                              2013

                              2014

                              2015

                              Felülvizsgálati időszak

                              Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

                              48 708

                              48 277

                              51 586

                              50 021

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 99

                                 106

                                 103

                                 Forrás: a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok

                  (130)

                  A figyelembe vett időszakban az átlagos munkaerőköltség kisebb ingadozásokat követően enyhén nőtt, összességében 3 %-kal.

            4.6.3.3.   Készletek

                  (131)

                  Az uniós gyártók készleteinek szintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                     12. táblázat

                     Készletek

                              2013

                              2014

                              2015

                              Felülvizsgálati időszak

                              Zárókészletek (tonna)

                              15 191

                              15 889

                              15 260

                              14 796

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 105

                                 100

                                 97

                              Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve (%)

                              16,7

                              17,4

                              17,4

                              23,0

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 104

                                 105

                                 138

                                 Forrás: a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok

                  (132)

                  A készletek szintje csekély mértékben, 3 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Mivel az uniós gazdasági ágazatnak a legelterjedtebb típusú acél drótkötelekből és -kábelekből egy minimális készletszintet kell fenntartania a kereslet azonnali kielégítése érdekében, a készletek nem csökkenthetők tovább, és ebből kifolyólag a termelés százalékában kifejezett értékük 38 %-kal nőtt.

            4.6.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

                  (133)

                  Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                     13. táblázat

                     Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

                              2013

                              2014

                              2015

                              Felülvizsgálati időszak

                              A független vevőknek történő, Unión belüli összértékesítés jövedelmezősége (%)

                              7,5

                              6,1

                              2,6

                              – 1,6

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 81

                                 34

                                 – 21

                              Pénzforgalom (ezer EUR)

                              42 881

                              36 692

                              33 631

                              8 885

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 86

                                 78

                                 21

                              Beruházások (ezer EUR)

                              12 014

                              8 843

                              9 003

                              5 950

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 74

                                 75

                                 50

                              Beruházások megtérülése (%)

                              33,3

                              20,8

                              8,6

                              – 5,2

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 62

                                 26

                                 – 16

                                 Forrás: a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok

                  (134)

                  Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége csökkent a figyelembe vett időszak alatt: a 2013. évi 7,5 %-os profitráta a felülvizsgálati időszakig 1,6 %-os veszteségrátára csökkent.

                  (135)

                  A pénzforgalom a figyelembe vett időszakban drasztikusan, 79 %-kal csökkent. Ez ugyancsak az uniós gazdasági ágazat működési tevékenységekkel kapcsolatos rossz teljesítményéről és az általa elszenvedett likviditási hiányról árulkodik.

                  (136)

                  Következésképpen a figyelembe vett időszakban a beruházások 50 %-kal csökkentek. A csökkenő haszonkulcs és a nagy árnyomás miatt a beruházások főként a környezetvédelmi vagy biztonsági követelmények miatt szükségessé vált beruházásokra korlátozódtak. Ugyanakkor a hatékonyság és a termelékenység növelése érdekében a vizsgálati időszak alatt csak néhány esetben eszközöltek működtetéssel és termelési technológiával kapcsolatos beruházásokat.

                  (137)

                  A beruházások megtérülése az adott beruházásból fakadó nyereséget vagy veszteséget méri a befektetett pénzösszeghez viszonyítva. Ez a mutató a figyelembe vett időszak alatt 33,3 %-ról mínuszba fordulva – 5,2 %-ra csökkent.

            4.6.4.   A kárra vonatkozó következtetés

                  (138)

                  A hatályban lévő dömpingellenes vámok miatt a figyelembe vett időszak első két évében, azaz 2013-ban és 2014-ben az uniós gazdasági ágazatban folytatódott a korábbi, kárt okozó dömping hatásaiból való felépülés, és a haszonkulcsot sikerült az 5 %-os nyereségcél feletti szinten fenntartani.

                  (139)

                  Mindazonáltal az ömlesztett áruk iránti kisebb kereslet és az olajárak csökkenése a bányászati, valamint kőolaj- és földgázipari tevékenység visszafogásához vezetett. Következésképpen a figyelembe vett időszakban csökkent az acél drótkötelek és -kábelek iránti kereslet. A kereslet visszaesése közvetlenül érintette az uniós gazdasági ágazatot, ami a termelési és értékesítési volumen, valamint a piaci részesedés csökkenését eredményezte. Ugyanakkor nőtt az olcsó acél drótkötelek és -kábelek piaci részesedése, ami az uniós árak csökkenéséhez és az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményének további romlásához vezetett. Ezért csaknem az összes kármutató romlott. Ennek alapján a Bizottság arra a követvezetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kárt érte.

                  (140)

                  Az acél drótkötelek és -kábelek Kínából érkező behozatala korlátozott mértékű negatív hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetére. A hatályban lévő intézkedéseknek köszönhetően piaci részesedésük alacsony volt az egész figyelembe vett időszak alatt. A Kínából importált acél drótkötelek és -kábelek azonban továbbra is jelen voltak az uniós piacon.

                  (141)

                  Ugyanakkor az egyéb harmadik országokból érkező behozatal piaci részesedése összességében 38,8 %-os volt, és a figyelembe vett időszak alatt enyhén növekedő tendenciát mutatott (lásd a 4. táblázatot). Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal átlagára csökkenő tendenciát mutatott, és jóval elmaradt az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon felszámított értékesítési áraktól. Következésképpen ezek a behozatalok jelentős hatással voltak az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetére. A (85)–(89) preambulumbekezdésben már elvégzett elemzéseknek megfelelően a figyelembe vett időszak alatt nemcsak fenntartani sikerült e behozatalok piaci részesedését, hanem növelni is. Továbbá ugyanezen időszak során csökkent az átlagos importár ((89) preambulumbekezdés), ami még jobban leszorította az uniós árakat, amelyek a teljes figyelembe vett időszak alatt 12 %-kal csökkentek (lásd a (127) preambulumbekezdést), és tovább romlott az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítménye.

                  (142)

                  A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az eredeti intézkedések kedvezőek voltak az uniós gazdasági ágazatra nézve, mivel a figyelembe vett időszak első két évében, azaz 2013-ban és 2014-ben folytatódott a korábbi kárt okozó dömping hatásaiból való felépülése. A fent említett tényezők miatt azonban megrekedt a felépülési folyamat.

            4.7.   A kínai behozatal által okozott kár megismétlődésének valószínűsége

      4.7.1.   Előzetes megjegyzések

                  (143)

                  Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kínai behozatal által okozott jelentős kár megismétlődne-e, ha hatályukat vesztenék a Kínával szemben hozott intézkedések. A vizsgálat kimutatta, hogy a kínai behozatal dömpingelt árszinteken valósult meg a felülvizsgálati időszak alatt ((57) preambulumbekezdés), és az intézkedések hatályvesztése esetén fennállna a valószínűsége a dömping folytatódásának ((70) preambulumbekezdés).

                  (144)

                  A kár megismétlődése valószínűségének megállapítása érdekében a Bizottság a következő tényezőket elemezte: i. a Kínban rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás, ii. a kínai behozatal lehetséges árszintjei abban az esetben, ha az intézkedések hatályukat vesztenék, iii. a kínai exportáló gyártók egyéb harmadik országokban tanúsított magatartása, iv. az uniós piac vonzereje, valamint v. a kínai behozatal uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatása abban az esetben, ha az intézkedések hatályukat vesztenék.

            4.7.1.1.   A Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás

                  (145)

                  A (60) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően a kínai gyártók jelentős termelési kapacitással és ebből fakadóan olyan mértékű szabad kapacitással rendelkeznek Kínában, amely nemcsak a felülvizsgálati időszak alatti Unióba irányuló export mennyiségét haladja meg jóval, hanem a felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós felhasználást is.

                  (146)

                  Ezenfelül a (63) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a vizsgálat nem tárt fel olyan elemet, amely Kínában vagy bármely más harmadik ország piacán az acél drótkötelek és -kábelek iránti belső kereslet bármilyen jelentős növekedésére utalna a közeljövőben. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy Kínában vagy bármely más harmadik ország piacán a belső kereslet nem tudná felvenni a rendelkezésre álló szabad kapacitást.

            4.7.1.2.   A kínai behozatal lehetséges árszintjei

                  (147)

                  A (18) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a kínai exportáló gyártók egyetlen együttműködő csoportja azonban nem számolt be az egyéb harmadik országok piacaira irányuló exportértékesítésekről. Ennélfogva egyéb információk hiányában a Bizottság a kínai adatbázist használta az egyéb harmadik országok piacaira irányuló kínai export árainak megállapításához.

                  (148)

                  Az említett exportárszintek a lehetséges jövőbeli uniós árszintek észszerű becslésének tekinthetők abban az esetben, ha az intézkedések hatályukat vesztenék.

                  (149)

                  A (69) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően az egyéb exportpiacokra irányuló kínai export árai átlagosan jelentős mértékben – mintegy 30 %-kal – elmaradtak az Unióba irányuló export áraitól. Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai gyártók számára jelentős különbözet áll rendelkezésre az Unióba irányuló exportárak csökkentéséhez.

                  (150)

                  Ezenfelül az exportáló gyártók együttműködő csoportja által alkalmazott importár – a dömpingellenes vám figyelembevétele nélkül – 36,3 %-kal a uniós gazdasági ágazat árai alá kínáltak a felülvizsgálati időszak alatt, ahogy az a (84) preambulumbekezdésben is szerepel. Ez az Unióra vonatkozó lehetséges jövőbeli árszintek észszerű jelzésének tekinthető abban az esetben, ha az intézkedések hatályukat vesztenék.

            4.7.1.3.   Az acél drótkötelek és -kábelek kínai exportáló gyártóinak egyéb harmadik országokban tanúsított magatartása

                  (151)

                  Egyéb rendelkezésre álló információk hiányában a Bizottság a kínai adatbázist használta az egyéb harmadik piacokra irányuló kínai export árainak megállapításához, ahogy az a (64) és (65) preambulumbekezdésben is szerepel.

                  (152)

                  Ezen információk alapján a Bizottság megállapította, hogy az acél drótkötelek és -kábelek egyéb harmadik piacokra irányuló kínai exportja esetében az árak az exportpiactól függően átlagosan mintegy 40–80 %-kal voltak alacsonyabbak, mint az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai.

                  (153)

                  A felülvizsgálati időszak alatt az acél drótkötelek és -kábelek kínai kivitelének három fő célpiaca a mennyiség alapján: Koreai Köztársaság (123 891 tonna vagy teljes exportjuk 11 %-a), USA (97 936 tonna vagy teljes exportjuk 9 %-a) és Vietnam (76 344 tonna vagy teljes exportjuk 7 %-a). E piacok tekintetében az átlagos exportárak a következőképpen alakultak: 1 107 EUR/tonna, 1 444 EUR/tonna és 781 EUR/tonna. Ezen országok esetében az átlagárak megközelítőleg 50–80 %-kal alacsonyabbak voltak az uniós gazdasági ágazat átlagárához képest.

            4.7.1.4.   Az uniós piac vonzereje

                  (154)

                  Tekintettel az előző preambulumbekezdésben foglalt árelemzésre, ha az intézkedések hatályukat vesztenék, a kínai exportáló gyártók jelentős kapacitással rendelkeznének ahhoz, hogy az uniós piacra irányuló behozatal esetében csökkentsék az importáraikat, miközben az egyéb harmadik országbeli piacokhoz képest az uniós piacokon még mindig magasabb árakat érnének el. Következésképpen ez nagymértékben arra ösztönzi a kínai exportáló gyártókat, hogy exporttevékenységüket az Unió felé irányítsák, ahol magasabb árakat érnének el, miközben még így is jócskán az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alá tudnának kínálni. Ráadásul ez arra ösztönözné őket, hogy szabad kapacitásuknak legalább egy részét alacsony árakon exportálják az uniós piacra.

                  (155)

                  Az unós piac vonzerejét jelzi az is, hogy az intézkedések bevezetésének kezdete óta a kínai exportőrök több ízben is megkísérelték kijátszani azokat, de e próbálkozásokat a (2) és (4) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően észlelték és megakadályozták.

                  (156)

                  Az uniós piac vonzerejéről tanúskodik az is, hogy az 1999 óta hatályban lévő intézkedések ellenére érezhető a Kínából érkező dömpingelt behozatal jelenléte.

                  (157)

                  A Bizottság tehát arra a következtetésre jutott, hogy a kínai exportáló gyártóknak lehetőségük van, illetve ösztönzést is kapnak arra, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén jelentősen növeljék az acél drótkötelek és -kábelek Unióba irányuló kivitelük volumenét olyan dömpingárakat alkalmazva, amelyekkel lényegesen az uniós gazdasági ágazat árai alá kínálnak.

            4.7.2.   Az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás

                  (158)

                  Az uniós gazdasági ágazat – azzal a forgatókönyvvel számolva, hogy tartja a jelenlegi árszintet – nem lesz képes fenntartani értékesítési volumenét és piaci részesedését az olcsó kínai behozatallal szemben. Nagyon valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén gyorsan növekedne Kína piaci részesedése. Nagy valószínűség szerint ez az uniós gazdasági ágazat rovására menne, mivel annak árszintje a legmagasabb. Az értékesítési volumen csökkenése még alacsonyabb kapacitáskihasználást eredményezne és a termelési átlagköltségek növekedéséhez vezetne. Ez tovább rontaná az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetét és a már a felülvizsgálati időszak alatt bekövetkezett veszteséges helyzetet.

                  (159)

                  Amennyiben azonban az uniós gazdasági ágazat úgy döntene, hogy csökkenti az árszintjeit értékesítési volumene és piaci részesedése megőrzésére tett kísérletként, pénzügyi helyzetének romlása szinte azonnal bekövetkezne, és a felülvizsgálati időszak alatt tapasztalt veszteséges helyzet jelentősen romlana.

                  (160)

                  Mindkét forgatókönyv esetén az intézkedések hatályvesztése valószínűleg kedvezőtlen hatással járna az uniós gazdasági ágazatra nézve, különösen a foglalkoztatást illetően. A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat már arra kényszerült, hogy 9 %-kal csökkentse a termékhez kapcsolódó foglalkoztatást (lásd a 9. táblázatot). Az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlása teljes termelőegységek bezárásához vezethet.

                  (161)

                  Ebből az a következtetés vonható le, hogy nagy a valószínűsége annak, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése az acél drótkötelek és -kábelek kínai behozatala által okozott károk megismétlődéséhez vezetne, és az uniós gazdasági ágazat már egyébként is hátrányos helyzete valószínűleg tovább romolna.

                  (162)

                  A korábbi hatályvesztési felülvizsgálat 2007–2010-es figyelembe vett időszaka alatt az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete kedvezően alakult. A jelenlegi figyelembe vett időszak első két évében, azaz 2013-ban és 2014-ben sikerült jövedelmezőségét az 5 %-os nyereségcélhoz közeli szintre visszaállítani. Így az uniós gazdasági ágazat szerkezetileg életképesnek mutatkozott, és képesnek bizonyult arra, hogy kilábaljon a veszteséges helyzetből. A jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat figyelembe vett időszaka alatt azonban az uniós gazdasági ágazat ismét törékeny pénzügyi helyzetbe került, amely az intézkedések hatályvesztésével várhatóan még tovább romlana. Így nem lenne képes kilábalni a jelenlegi hátrányos helyzetből, ehelyett további károk érnék az acél drótkötelek és -kábelek dömpingáron történő kínai behozatalának nagyon valószínű növekedése miatt.

                  (163)

                  A Bizottság elismeri, hogy az acél drótkötelek és -kábelek Koreai Köztársaságból és egyéb harmadik országokból érkező behozatala – volumenére és alacsony árszintjére tekintettel – szintén hozzájárul az uniós gazdasági ágazatot érő kárhoz. A vizsgálat azonban az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban annak értékelésére korlátozódott, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetére valószínűsíthető-e az acél drótkötelek és -kábelek kárt okozó árakon történő kínai behozatala által okozott kár megismétlődése. Az uniós gazdasági ágazat sérülékeny helyzetére való tekintettel a kínai behozatalban bekövetkező esetleges jelentős növekedés – a Kínában rendelkezésre álló jelentős szabad kapacitások, az uniós piac vonzereje és az acél drótkötelek és -kábelek Unióba irányuló kínai kivitele esetében esetleg alkalmazott alacsony árszintek miatt – csak rontana ezen a helyzeten.

                  (164)

                  Az, hogy Kínából jelenleg sokkal kisebb volumenben érkezmek acél drótkötelek és -kábelek az uniós piacra, mint az intézkedések bevezetése előtt, azt jelzi, hogy a jelenlegi dömpingellenes vámok sikeresen helyreállították a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai exportőrei és az uniós gazdasági ágazat közötti torzulásmentes verseny feltételeit. Az a tény, hogy a Koreai Köztársaságból és az egyéb harmadik országokból érkező behozatal a kínai behozatal alá kínál, nem mentesíti a Bizottságot az arra irányuló kötelezettségének teljesítése alól, hogy a vizsgálat keretein belül maradjon. A (165) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a Bizottság bebizonyította, hogy nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályvesztése a kár megismétlődéséhez vezetne.

            4.7.3.   Következtetés

                  (165)

                  A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűség szerint az acél drótkötelek és -kábelek dömpingelt, az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árakon érkező kínai behozatalának jelentős növekedésével járna, ennélfogva tovább súlyosbítaná az uniós gazdasági ágazatot érő kárt. Mindez súlyosan veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat életképességét.

            5.   UNIÓS ÉRDEK

                  (166)

                  Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett fél – köztük az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók – érdekének elemzésével történt.

                  (167)

                  Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére.

                  (168)

                  Emlékeztetni kell arra, hogy az előző hatályvesztési felülvizsgálat során az intézkedések elfogadása nem bizonyult ellentétesnek az Unió érdekével. Továbbá az, hogy a jelenlegi vizsgálat hatályvesztési felülvizsgálat, tehát olyan helyzetet elemez, amelyben a dömpingellenes intézkedések hatályban vannak, lehetővé teszi, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges indokolatlan hátrányos hatásai is értékelésre kerüljenek.

                  (169)

                  Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a dömping folytatódásának és a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednének következtetni, hogy az Uniónak ebben a konkrét esetben nem áll érdekében fenntartani az intézkedéseket.

            5.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

                  (170)

                  A vizsgálat arra is rámutatott, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg nagyon kedvezőtlenül hatna az uniós gazdasági ágazatra, és annak jelenlegi törékeny pénzügyi helyzete tovább romlana. Az intézkedések hatályvesztése komoly veszélyt jelentene az uniós gazdasági ágazat életképességére nézve, és az uniós gyártók tevékenységük megszüntetésére kényszerülnének, ami az uniós piacot teljesen függővé tenné az acél drótkötelek és -kábelek behozatalától.

                  (171)

                  Korábban az uniós gazdasági ágazat pozitív gazdasági és pénzügyi eredményt felmutató, életképes ágazatnak bizonyult. Sikerült nyereségesnek maradnia és a nyereségcélt meghaladó haszonkulcsot elérnie.

                  (172)

                  A hatályban lévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ezért az uniós gazdasági ágazat érdekében áll.

            5.2.   Az importőrök érdeke

                  (173)

                  A (20)–(22) és (24) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően egyetlen importőr sem működött együtt ebben a vizsgálatban, és nem nyújtotta be a kért információkat. Emlékeztetni kell arra, hogy a korábbi vizsgálatok során megállapították, hogy az intézkedések bevezetésének importőrökre gyakorolt hatása nem lesz jelentős. Eltérő tényekre utaló bizonyítékok hiányában ennek megfelelően megerősíthető, hogy a jelenleg hatályban lévő intézkedések nem voltak különösen negatív hatással az importőrök pénzügyi helyzetére, és az intézkedések fenntartása nem érintené kedvezőtlenül az importőröket.

            5.3.   A felhasználók érdeke

                  (174)

                  Az acél drótköteleket és -kábeleket széles körűen alkalmazzák, többek között a halászatban, a tengeri/belvízi hajózásban, a kőolaj- és földgázágazatban, a bányászatban, az erdészetben, a légi közlekedésben, a magas- és a mélyépítésben, valamint a felvonókban.

                  (175)

                  A (23) és (24) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően egyetlen felhasználó sem működött együtt ebben a vizsgálatban, és nem nyújtotta be a kért információkat. Néhány felhasználó, amely jelentkezett, azt állította, hogy csak elhanyagolható mennyiségben használ acél drótköteleket és -kábeleket. A Bizottság ezért a korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan arra a következtetésre jutott, hogy a jelenleg hatályban lévő intézkedések nem voltak különösen negatív hatással a felhasználók gazdasági helyzetére, és az intézkedések fenntartása nem érintené kedvezőtlenül a felhasználó iparágak helyzetét.

            5.4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

                  (176)

                  Ennélfogva a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem szól uniós érdekből fakadó kényszerítő ok a Kínából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.

            6.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

                  (177)

                  Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó meglévő intézkedések fenntartását szándékozza javasolni. A felek lehetőséget kaptak arra is, hogy a fentiek közzétételét követő adott időszakon belül megtegyék észrevételeiket. Egyetlen féltől sem érkezett észrevétel.

                  (178)

                  A (6) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően az acél drótkötelek és -kábelek Kínából érkező behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes vámok kiterjesztésre kerültek a Marokkóban és a Koreai Köztársaságban feladott, akár Marokkóból vagy a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett acél drótkötelek és -kábelek behozatalára is. Az acél drótkötelek és -kábelek Kínából származó behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes vámok kiterjesztésre kerültek a Marokkóban és a Koreai Köztársaságban feladott, akár Marokkóból vagy a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett acél drótkötelek és -kábelek behozatalára is. A kiterjesztett intézkedések alól az 1886/2004/EK rendelet alapján mentességet élvező marokkói exportáló gyártónak az e rendelettel bevezetett intézkedések alól is mentességet kell kapnia. A kiterjesztett intézkedések alól a 400/2010/EU végrehajtási rendelet alapján mentességet élvező 15 koreai exportáló gyártónak az e rendelettel bevezetett intézkedések alól is mentességet kell kapnia.

                  (179)

                  A Bíróság legújabb ítélkezési gyakorlatára (26) való tekintettel helyénvaló rendelkezni a végleges vámok visszatérítésekor fizetendő késedelmi kamat esetében alkalmazandó kamatlábról, figyelemmel arra, hogy a vámokra vonatkozó hatályos irányadó rendelkezések nem írnak elő ilyen kamatlábat, és a nemzeti szabályok alkalmazása indokolatlanul torzítaná a gazdasági szereplők helyzetét attól függően, hogy melyik tagállamot választják a vámkezelés helyéül.

                  (180)

                  Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

            ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
      1. cikk
      (1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a jelenleg az ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 és ex 7312 10 98 KN-kódok (TARIC-kódok: 7312108112, 7312108113, 7312108119, 7312108312, 7312108313, 7312108319, 7312108512, 7312108513, 7312108519, 7312108912, 7312108913, 7312108919, 7312109812, 7312109813 és 7312109819) alá tartozó, 3 mm-t meghaladó maximális keresztmetszeti mérettel rendelkező acél drótkötelek és -kábelek – beleértve a zárt sodrású drótköteleket is, de kivéve a rozsdamentes acélból készült drótköteleket és -kábeleket – behozatalára.
      (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, Kínából származó termék vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított CIF nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke 60,4 %.
      (3)   A Bizottság a Kínából származó behozatalra alkalmazandó, a (2) bekezdésben meghatározott végleges dömpingellenes vámot kiterjeszti ugyanezen acél drótkötelek és -kábelek Marokkóban feladott, akár Marokkóból származóként, akár nem ilyenként bejelentett behozatalára (TARIC-kódok: 7312108112, 7312108312, 7312108512, 7312108912 és 7312109812) a Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Marokkó (TARIC-kiegészítő kód: A567) által előállítottak kivételével, valamint ugyanezen acél drótköteleknek és -kábeleknek a Koreai Köztársaságban feladott, akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett behozatalára (TARIC-kódok: 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 és 7312109813) az alábbiakban felsorolt vállalatok által előállítottak kivételével:

                  Ország

                  Vállalat

                  TARIC-kiegészítő kód

                  Koreai Köztársaság

                  Bosung Wire Rope Co., Ltd, 568,Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872

                  A969

                  Chung Woo Rope Co., Ltd, 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo- Gu, Puszan

                  A969

                  CS Co., Ltd, 31-102, Junam maeul 2-gil, Yangsan, Gyeongsangnam-do

                  A969

                  Cosmo Wire Ltd, 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju- Kun, Ulsan

                  A969

                  Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim – Ri, Daesan- Myun, Haman – Gun, Gyungnam

                  A969

                  Daechang Steel Co., Ltd, 1213, Aam-daero, Namdong-gu, Incheon

                  C057

                  DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam

                  A969

                  Goodwire MFG. Co. Ltd, 984-23, Maegok-Dong, Yangsan-City, Kyungnam

                  B955

                  Kiswire Ltd, 37, Gurak-Ro, 141 Beon-Gil, Suyeong-Gu, Puszan, Korea 48212

                  A969

                  Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2 4 Street Joongang- Dong, Jong-gu, Puszan

                  A969

                  Line Metal Co. Ltd, 1259 Boncho-ri, Daeji-Myeon, Changnyeong-gun, Gyeongnam

                  B926

                  Seil Wire and Cable, 47-4, Soju-Dong, Yangsan-Si, Kyungsangnamdo

                  A994

                  Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-Dong, Namdong-gu, Incheon

                  A969

                  Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Puszan

                  A969

                  Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam

                  A969

            2. cikk
      Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó megfelelő hatályos rendelkezések alkalmazandók. Késedelmi kamat fizetésére jogot adó visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatláb egy százalékponttal megnövelt értékének megfelelő késedelmi kamat fizetendő.
      3. cikk
      Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

         Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
         Kelt Brüsszelben, 2018. április 19-én.

               a Bizottság részéről

               az elnök

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

         (2)  A Tanács 1796/99/EK rendelete (1999. augusztus 12.) a Dél-Afrikából, Indiából, a Kínai Népköztársaságból, Lengyelországból, Magyarországról, Mexikóból és Ukrajnából származó acél drótkötelek és kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint a Koreai Köztársaságból származó behozatalokra vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről (HL L 217., 1999.8.17., 1. o.).

         (3)  A legutóbb a 461/2004/EK tanácsi rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (HL L 56., 1996.3.6., 1. o.)

         (4)  A Tanács 760/2004/EK rendelete (2004. április 22.) a többek között Ukrajnából származó acél drótkötelek és kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1796/1999/EK rendeletnek a Moldáviában feladott, Moldáviából származóként vagy másként bejelentett acél drótkötelek és kábelek behozatalára vonatkozó kiterjesztéséről (HL L 120., 2004.4.24., 1. o.).

         (5)  A Tanács 1886/2004/EK rendelete (2004. október 25.) az 1796/1999/EK tanácsi rendelet által a többek között a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kiterjesztéséről a Marokkóban feladott – függetlenül attól, hogy azokat Marokkóból származóként jelentik-e be vagy sem – acél drótkötelek és -kábelek behozatalára, továbbá egy marokkói exportőrtől származó behozatalok tekintetében végzett vizsgálat befejezéséről (HL L 328., 2004.10.30., 1. o.)

         (6)  A Tanács 1858/2005/EK rendelete (2005. november 8.) a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti megszűnési felülvizsgálatot követő, a Dél-Afrikából, Indiából, a Kínai Népköztársaságból és Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 299., 2005.11.16., 1. o.).

         (7)  Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések hatályvesztéséről (HL C 203., 2004.8.11., 4. o.).

         (8)  A Tanács 400/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. április 26.) az 1858/2005/EK rendelettel a többek között a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Koreai Köztársaságban feladott – akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – acél drótkötelek és -kábelek behozatalára történő kiterjesztéséről, valamint a Malajziában feladott behozatalokra vonatkozó vizsgálat megszüntetéséről (HL L 117., 2010.5.11., 1. o.).

         (9)  Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések hatályvesztéséről (HL C 311., 2010.11.16., 16. o.).

         (10)  A Tanács 1225/2009/EK rendelete (2009. november 30.) az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről (HL L 343., 2009.12.22., 51. o.).

         (11)  A Tanács 102/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. január 27.) a 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból és Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó és a Marokkóból, Moldovából és a Koreai Köztársaságból feladott – akár az ezekből az országokból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kiterjesztett végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a Dél-Afrikából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó, a 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálati eljárás megszüntetéséről (HL L 36., 2012.2.9.,1. o.).

         (12)  Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről (HL C 180., 2016.5.19., 2. o.).

         (13)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 41., 2017.2.8., 5. o.).

         (14)  Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések hatályvesztéséről (HL C 41., 2017.2.8., 4. o.).

         (15)  http://info.hktdc.com/chinastat/gcb/index2.htm (legutóbbi hozzáférés: 2017. szeptember 28.).

         (16)  A Bíróság C-15/12. P. sz., Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials kontra Tanács ügyben 2013. szeptember 19-én hozott ítélete, EU:C:2013:572, 34–35. bekezdés.

         (17)  Lásd: a 102/2012/EU végrehajtási rendelete (51) preambulumbekezdését.

         (18)  Bown, Chad P. (2016) „Globális dömpingellenes adatbázis”, Világbank, június, forrás: http://econ.worldbank.org/ttbd/gad/

         (19)  A vám mértéke 1 000 USD/tonna.

         (20)  A vám mértéke 2 580 USD/tonna.

         (21)  A vám mértéke 124,33 USD/tonna és 627 USD/tonna között van.

         (22)  http://www.mincit.gov.co/loader.php?lServicio=Documentos&lFuncion=verPdf&id=82791&name=Resolucion_220_del_15_de_diciembre_de_2017__Preliminar_cables_y_torones_....pdf&prefijo=file (legutóbbi hozzáférés: 2018. február 2.).

         (23)  A behozatali volumen százalékos növekedése, 2. táblázat: (119 – 66)/66 = 0,80 * 100 = 80 %.

         (24)  Egy kábel húzószilárdsága azt mutatja, hogy az mennyire képes ellenállni egy adott húzóerőnek.

         (25)  i. az uniós gazdasági ágazatra alkalmazandó, lehető legközelebbi átmérővel (1 mm-rel alatta és 1 mm-rel felette) rendelkező két termékkód átlaga, feltéve, hogy a termékkód szerkezetében az összes többi számjegy megegyezik (a 6. és a 7. termékkódra vonatkozik); ii. a legközelebbi átmérő egységára, és ugyanazon átmérőt illetően az uniós gazdasági ágazat összértékesítésének összehasonlítása során az átmérő árkülönbözetét kifejező együtthatót alkalmazva, az uniós gazdasági ágazatra vetítve.

         (26)  A Bíróság C-365/15. számú, Wortmann ügyben hozott ítélete, EU:C:2017:19, 35–39. bekezdés.