title: A Bizottság (EU) 2016/1077 végrehajtási rendelete (2016. július 1.) a Kínai Népköztársaságból származó szilícium behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot és a 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követő kivetéséről

text:
               5.7.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 179/1

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1077 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. július 1.)
   a Kínai Népköztársaságból származó szilícium behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot és a 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követő kivetéséről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, valamint 11. cikke (2), (3) és (5) bekezdésére,
   mivel:
   1.   AZ ELJÁRÁS

   1.1.   Hatályos intézkedések

               (1)

               A jelenleg hatályos intézkedések a Kínai Népköztársaságból származó szilícium behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám, amelyet az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot és 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot (a továbbiakban: az előző felülvizsgálatok) követően a 467/2010/EU tanácsi végrehajtási rendelet (2) vetett ki. A hatályos intézkedéseket a behozott áruk értékének 16,3 %-át vagy 19 %-át kitevő összegű vámok képezik.

         1.2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

               (2)

               A meglévő intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés közzétételét (3) követően a Bizottsághoz 2015. február 27-én kérelem érkezett az intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálata iránt. A kérelmet a Euroalliages nyújtotta be olyan gyártók nevében, amelyek termelése a szilícium teljes uniós termelésének 100 %-át teszi ki.

               (3)

               A kérelem alapjául az szolgált, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódását és az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődését eredményezné.

         1.3.   Részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem

               (4)

               2015. június 17-én a meglévő intézkedéseknek a kár vizsgálatára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálatára vonatkozó kérelem érkezett a Bizottsághoz.

               (5)

               A felülvizsgálati kérelmet a European Users of Silicon Metal (a továbbiakban: EUSMET), a szilícium uniós vegyipari felhasználóinak e vizsgálat céljából létrehozott egyesülete nyújtotta be. Az EUSMET bizonyítékot nyújtott be arra vonatkozóan, hogy a kár vonatkozásában azok a körülmények, amelyek alapján a meglévő intézkedéseket hozták, megváltoztak, és hogy ezek a változások tartósak.

               (6)

               E változások az uniós gazdasági ágazat összetételéhez és szerkezetéhez, a szilícium iránti uniós kereslethez, az uniós gyártók gazdasági helyzetéhez és az uniós ellátási szerkezethez kapcsolódnak.

         1.4.   Hatályvesztési felülvizsgálat és részleges időközi felülvizsgálat megindítása

               (7)

               2015. május 28-án a Bizottság hatályvesztési felülvizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó szilícium Unióba irányuló behozatalára vonatkozó hatályos intézkedések tekintetében, és e felülvizsgálat megindításáról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában
                   (4).

               (8)

               2015. szeptember 1-jén a Bizottság a kár vizsgálatára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálatot indított a Kínából származó szilícium Unióba irányuló behozatalával kapcsolatban, és e felülvizsgálat megindításáról külön értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában
                   (5).

         1.5.   Érdekelt felek

               (9)

               A hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket a vizsgálatban való részvételre. A Bizottság emellett külön tájékoztatta az ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, a kínai hatóságokat, az ismert importőröket és felhasználókat a felülvizsgálat megindításáról, és felkérte őket az abban való részvételre.

               (10)

               A Bizottság arról is nyilatkozott, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik országként (a továbbiakban: analóg ország) a kérelmező által javasolt Amerikai Egyesült Államokat (a továbbiakban: az USA) tervezi figyelembe venni. Ennek megfelelően a Bizottság az USA-beli hatóságokat és gyártót is tájékoztatta az eljárás megindításáról, és felkérte őket a részvételre.

               (11)

               A Bizottság az ausztrál, brazil, norvég, orosz, dél-afrikai és thaiföldi hatóságokat is értesítette a vizsgálat megindításáról, és tájékoztatást kért a szilíciumnak a felsorolt országokban történő gyártásával és értékesítésével kapcsolatban. A Bizottság a felsorolt országokban valamennyi ismert gyártónak küldött levelet, amelyben a felülvizsgálattal kapcsolatban együttműködésre kéri fel őket, és egy kérdőívet is mellékelt.

               (12)

               A részleges időközi felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket a vizsgálatban való részvételre. A Bizottság emellett tájékoztatta az ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, a kínai hatóságokat, az ismert importőröket és felhasználókat a felülvizsgálat megindításáról, és felkérte őket az abban való részvételre.

               (13)

               Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt e vizsgálatok megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.

         1.6.   Mintavétel

               (14)

               A Bizottság az eljárás megindításáról szóló mindkét értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban az exportáló gyártók és az importőrök körében mintavételt végezhet.

         1.6.1.   Mintavétel az importőrök körében

               (15)

               A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.

               (16)

               Egy független importőr nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az importőrök e kis számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre.

         1.6.2.   Mintavétel a Kínában működő exportáló gyártók körében

               (17)

               A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a Kínában működő összes exportáló gyártót, hogy nyújtsák be a hatályvesztési eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott összes információt. A Bizottság ezenkívül arra kérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió melletti képviseletét, hogy amennyiben vannak a vizsgálatban való részvétel iránt esetlegesen érdeklődő más exportáló gyártók, nevezze meg azokat és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot.

               (18)

               Tizenegy kínai exportáló gyártó és két kereskedő bocsátotta rendelkezésre a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. A Bizottság eredetileg egy három exportáló gyártóból álló mintára tett javaslatot, amelynek alapjául a rendelkezésre álló időn belül ellenőrizhető legnagyobb exportvolumen szolgált.

               (19)

               A mintával kapcsolatos egyeztetések során a három vállalatból egy visszalépett az együttműködéstől, ezért két kisebb exportáló gyártóval helyettesítették, így a tíz együttműködő exportáló gyártóból négy került a végleges mintába.

               (20)

               Ugyanez a tíz exportáló gyártó jelentkezett a részleges időközi felülvizsgálattal kapcsolatos mintavételezés során, ezért végül ugyanazokból a vállalatokból álló mintát választottak ki.

         1.7.   Kitöltött kérdőívek

               (21)

               A Bizottság kérdőíveket küldött az uniós gazdasági ágazatnak, az importőrnek és a mintába felvett exportáló gyártóknak, és mindegyiküktől kapott választ. Három válasz érkezett az analóg országoknak szánt kérdőívre norvég, orosz és USA-beli gyártóktól.

         1.8.   Ellenőrző látogatások

               (22)

               A Bizottság beszerezte és ellenőrizte mindazon információkat, melyeket a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek meghatározása szempontjából szükségesnek tartott. A következő vállalatok telephelyén került sor az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásra:
               a)   Uniós gyártók

                           —

                           FerroAtlántica S.L., Madrid, Spanyolország

                           —

                           FERROPEM, Chambéry, Franciaország

                           —

                           RW silicium GmbH, Pocking, Németország

                     b)   Importőr

                           —

                           Stanchem Sp.J., Lublin, Lengyelország

                     c)   Felhasználók

                           —

                           Dow Corning Limited, Barry, Egyesült Királyság

                           —

                           RAFFMETAL SPA, Casto, Olaszország

                           —

                           TRIMET Aluminium SE, Essen, Németország

                           —

                           Wacker Chemie AG, München, Németország

                     d)   Kínában működő exportáló gyártók

                           —

                           Changning Zhenyuan Smelting Silicon Co., Ltd., Yunnan

                           —

                           CIEC Westland Corporation, Xi'an

                           —

                           Sichuan Linhe Silicon Industrial Co., Ltd., Leshan

                           —

                           S.au (Guilin) Trade Co., Ltd., Guilin

                     e)   Analóg országbeli gyártó

                           —

                           Globe Specialty Metals, Miami, Florida, USA

         1.9.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

               (23)

               A dömping és a kár vizsgálata a 2014. április 1. és 2015. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2011. január 1. és a felülvizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

         2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

   2.1.   Az érintett termék

               (24)

               Az érintett termék a Kínából származó, jelenleg a 2804 69 00 KN-kód alá besorolt szilícium (a továbbiakban: érintett termék).

         2.2.   A hasonló termék

               (25)

               A vizsgálat azt mutatta, hogy a következő termékek alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzői, továbbá alapvető felhasználási területeik megegyeznek:

                           1.

                           az érintett termék;

                           2.

                           az analóg országként kiválasztott USA belföldi piacán gyártott és értékesített termék; valamint

                           3.

                           az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

               (26)

               A Bizottság döntése értelmében ezért az említett termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló termékeknek minősülnek.

         3.   DÖMPING

   3.1.   A dömping megismétlődésének, illetve folytatódásának valószínűsége

               (27)

               Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy folyamatban van-e dömping, illetve hogy a Kínából származó behozatalra vonatkozó hatályos intézkedések esetleges hatályvesztése után valószínűsíthető-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése.

         3.1.1.   Rendes érték és analóg ország

               (28)

               Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes érték meghatározása egy piacgazdasággal rendelkező harmadik ország ára vagy számtanilag képzett értéke alapján történt. Ennek megfelelően ki kellett választani egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országot (a továbbiakban: analóg ország).

               (29)

               Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy a Euroalliages javaslata alapján megfelelő analóg országként az USA-t tervezi figyelembe venni, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket erre vonatkozóan.

               (30)

               A Bizottság felkérte a hasonló termék USA-ban, Norvégiában, Brazíliában, Oroszországban, Thaiföldön, Dél-Afrikában és Ausztráliában működő gyártóit, hogy nyújtsanak tájékoztatást.

               (31)

               Az EUSMET észrevétele szerint az USA nem megfelelő analóg ország, Ausztráliát, Brazíliát és Oroszországot is elutasította, és Norvégiát javasolta alternatívaként.

               (32)

               Norvégiát már korábbi vizsgálatok során is alkalmazták analóg országként, azonban az előző felülvizsgálatok során a 467/2010/EU végrehajtási rendelet (35) preambulumbekezdésében meghatározott okokból elutasították mint megfelelő analóg országot. A jelenlegi vizsgálat kezdetén a kérdőíveket mindkét norvég gyártó megkapta, de csak egyikük egyezett bele az együttműködésbe, és ez a gyártó nem végez belföldi értékesítést.

               (33)

               A kitöltött kérdőív szerinti bizonyítékok alapján, amelyek szerint a norvég gyártó nem végez belföldi értékesítést, a Bizottság azt állapította meg, hogy a norvég belföldi piac körülményei az előző, 2010-es felülvizsgálatok óta nem változtak. A Bizottság ezért Norvégiát nem tekinti megfelelő analóg országnak.

               (34)

               Az előző vizsgálatok során Brazíliát használták analóg országként, de a részükre kiküldött kérdőívekre egyetlen brazil vállalat sem válaszolt, még olyan vállalatok sem, amelyek az előző vizsgálatok során együttműködést tanúsítottak.

               (35)

               Az EUSMET az alábbi okok miatt kérte a Bizottságot, hogy utasítsa el az USA-t mint analóg országot:

                           —

                           Az USA-ban egyetlen olyan gyártó van, amely a belföldi piacon értékesít.

                           —

                           Egyes országokból, különösen a Kínából és Oroszországból származó behozatalt vám terheli.

                           —

                           Az EUSMET szerint az USA-beli belföldi árak mesterségesen magasak és nem reprezentatívak.

               (36)

               A Euroalliages az alábbi választ adta az EUSMET-nek az USA analóg országként történő figyelembevétele kapcsán:

                           —

                           Az USA a szilícium jelentős importőre. A szilícium iránti kereslet egyre nő, míg a termelés csökken.

                           —

                           A szilíciumbehozatalnak számos olyan forrása van, amely vagy vámmentes, vagy csupán vámok tárgyát képezi.

                           —

                           Az USA-ban az elmúlt 40 évben az új gyártóüzemek létesítése terén nem történt új beruházás, és ha az árak a piaci értéknél magasabbak lennének, bővült volna a szilíciumfém-gyártás, és a ferroszilícum-kemencéket szilíciumkemencékké alakítanák át.

               (37)

               Az EUSMET az USA analóg országként való figyelembevételével kapcsolatban egy további beadványt is küldött, amelyben azt állította, hogy az USA-beli gyártótól származó adatokat nem tekinti sem tárgyilagosnak, sem pedig pontosnak, és a vizsgálat kimenetelét alaptalanul befolyásolhatják. Megjegyezte, hogy egy orosz gyártó kitöltötte a kérdőívet, ezért Oroszországot javasolta analóg országnak.

               (38)

               Ezek az állítások megalapozatlanok. Az USA-beli gyártótól származó adatokat ellenőrizték, és megállapították azok helyességét, valamint azt, hogy az USA-beli gyártó belföldi értékesítései a vevőkkel kialkudott piaci árak alapján történtek. Az EUSMET nem szolgáltatott bizonyítékot arra, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az USA-ban érvényes belföldi piaci árat a Globe Specialty Metals és a FerroAtlantica egyesülése befolyásolta volna.

               (39)

               Az EUSMET azt is állította, hogy az USA analóg adatainak felhasználása lehetővé tenné a FerroAtlantica és a Euroalliages számára a kínai exportáló gyártók exportárainak kiszámítását.

               (40)

               Ez az állítás szintén megalapozatlan. Ilyen részletességű adatszolgáltatás sem a FerroAtlantica, sem a Euroalliages felé nem lehetséges a kínai exportáló gyártóktól és az amerikai gyártótól származó adatok bizalmas kezelése következtében.

               (41)

               Az EUSMET semmilyen bizonyítékot sem nyújtott azon javaslatának alátámasztására, hogy a Bizottság Oroszországot használja analóg országnak. Korábbi beadványában az EUSMET elutasította Oroszország analóg országként történő figyelembevételét a következő indokokkal: az orosz belföldi piac egyetlen gyártójának erőfölénye; torzak az energiaköltségek; és kötött felhasználásra történő gyártás.

               (42)

               Az EUSMET által nyújtott információk és az együttműködő orosz gyártó által nyújtott adatok alapján a Bizottság úgy véli, hogy Oroszország kevésbé felel meg analóg országnak, mint az USA, mivel egyetlen orosz gyártó erőfölényben van, korlátozott a behozatal (az összes értékesítés 40 %-a), torzak az energiaköltségek, és az oroszországi gyártást nem a szabadpiacra, hanem kötött felhasználásra szánják.

               (43)

               Bár az USA-ban szintén egyetlen gyártó értékesít a belföldi piacon, számos forrásból importálnak (például Kanadából, Dél-Afrikából, Ausztráliából és Norvégiából), importvámmal és anélkül. Az amerikai gyártó becslései szerint a teljes USA-beli piac szinte 60 %-át a behozatal teszi ki. Ennek alapján a belföldi piac nyitott a verseny előtt, és az árak reprezentatívnak tekinthetők.

               (44)

               A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az USA minősül az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, leginkább megfelelő analóg országnak.

               (45)

               Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően az analóg országbeli együttműködő gyártótól kapott információ szolgált az exportáló gyártók esetében a rendes érték meghatározásának alapjául.

         3.1.2.   Exportár

               (46)

               Az exportárat a Bizottság az érintett terméknek az Unióba szánt értékesítése során független vevők által ténylegesen kifizetett vagy fizetendő ár alapján határozta meg.

               (47)

               A mintában szereplő exportáló gyártók közül három esetében ezek az Unióba irányuló exportértékesítések a független uniós vevővel kapcsolatban álló kínai vállalat részére történtek.

         3.1.3.   Összehasonlítás

               (48)

               Ahol a tisztességes összehasonlítás érdekében indokolt volt, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Kiigazításokat végeztek a közvetett adók, szállítás, biztosítás, kezelés, rakodás és a járulékos költségek, valamint a csomagolás tekintetében.

         3.1.4.   Dömpingkülönbözet

               (49)

               A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban minden egyes együttműködő exportáló gyártó esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó, analóg országbeli rendes értékének súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

               (50)

               Ennek alapján a Bizottság minden egyes együttműködő exportáló gyártó esetében dömpingkülönbözetet állapított meg, amely a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 20 %-tól 30 %-ig terjedő tartományban mozog.

         3.2.   A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén

   3.2.1.   Az árak alakulása

               (51)

               A fentiek értelmében exportáraiknak az analóg országbeli rendes értékkel történő összehasonlításakor a mintában szereplő kínai együttműködő exportáló gyártók esetében megállapítást nyert a dömping fennállása.

               (52)

               Azonban a mintában szereplő összes kínai együttműködő exportáló gyártó olyan uniós felhasználók részére értékesítette az érintett terméket, amelyek a szilíciumot egyéb termékekké dolgozták fel, majd ezeket a termékeket Unión kívüli vevők részére exportálták.

               (53)

               Az uniós felhasználókról megállapítást nyert, hogy az aktív feldolgozási eljárást alkalmazták, ahol a késztermék kivitele esetén nem vetnek ki vámot a nyersanyag behozatalára.

               (54)

               A megállapított exportárakat tehát az érintett kínai exportáló gyártók és az uniós felhasználók közötti tárgyalások alapján alakították ki, annak tudatában, hogy a hatályos dömpingellenes vámot nem fogják a szóban forgó behozatalra kivetni.

               (55)

               A Bizottság ezért úgy gondolja, hogy a felülvizsgálati időszak során ellenőrzött exportárak jól jelzik a Kínából behozott szilíciumnak a hatályos dömpingellenes vám nélküli árát.

               (56)

               Ennek alapján egyértelműen bizonyított, hogy az intézkedések hiányában a behozatal ilyen alacsony árakon fog megvalósulni.

         3.2.2.   Termelési kapacitás és felhasználás Kínában

               (57)

               A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben a Euroalliages a CRU egy jelentéséből (6) idézett, amely szerint Kína teljes szilíciumkapacitásának becsült mennyisége 5,3 millió tonna volt 2014-ben. Ehhez képest a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben található, szintén a CRU-tól származó becslések szerint Kína 2014-ben 1,4 millió tonnát termelt, amelynek felét hazai felhasználásra, másik felét pedig kivitelre szánták.

               (58)

               A kérelemben idézett CRU-jelentés szerint a kínai szabad kapacitás 2014-ben 3,9 millió tonna volt, ami lényegesen meghaladja a teljes uniós felhasználást, és az összes kínai felhasználást is túllépi.

               (59)

               Az 5,3 millió tonnás összkapacitás esetében a CRU jelentés nem említ forrást, és úgy tűnik, hogy az adatot nem igazították ki a bezárt üzemek vagy a villamos energia rendelkezésre állásán alapuló gyártáskorlátozás figyelembevétele alapján.

               (60)

               A mintába felvett kínai exportáló gyártóknál tett ellenőrző látogatások megerősítették, hogy a kínai kormány politikái szerint a kisebb, kevésbé gazdaságos kemencéket bezárják, valamint ösztönzik a sokkal nagyobb, sokkal gazdaságosabb kemencék építését. A Bizottság azonban nem talált bizonyítékot jelentős kormányzati finanszírozás meglétére, sem a kis kemencék bezárása, sem a nagyobb kemencék építése esetén.

               (61)

               Mindazonáltal a vizsgálat azt mutatta, hogy a kínai exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek. A Bizottsághoz beadvány érkezett a Kínai Nemzetközi Kereskedelmi Kamarától és a Kínai Színesfémipari Egyesület Szilícium-üzletágától (a továbbiakban: a CCIC és a CNMIA). Ez a beadvány kétségbe vonta a felülvizsgálat iránti kérelemben idézett, CRU-tól származó adatokat, de megerősítette, hogy a kínai kapacitás 2,65 millió tonnának felel meg, a szabad kapacitás pedig 0,95 millió tonna. Ez a szabad kapacitás még mindig nagyobb, mint a Kínában felhasznált összmennyiség, és a teljes uniós felhasználást is meghaladja.

               (62)

               A CCIC és a CNMIA azt állítja, hogy a kapacitásfelesleg a szilícium iránti növekvő kínai keresletnek, valamint a szilíciumgyártással nem rendelkező egyéb ázsiai országok részéről a kínai szilícium iránti növekvő keresletnek köszönhetően idővel csökkenni fog. A kapacitás csökkenéséhez várhatóan a kínai környezetvédelmi és energetikai előírások további érvényesítése is hozzájárul.

               (63)

               Ezután a CCIC és a CNMIA beadványára válaszolva a Euroalliages egy újabb beadványt nyújtott be, amely különböző előrejelzéseket tartalmazott a kínai belső kereslettel, az Ázsiába irányuló exporttal és a kínai szilíciumágazat jövőbeli kapacitásával kapcsolatban.

               (64)

               A nyilvánosságra hozatalt követően a CCIC és a CNMIA ismét előadta, hogy a kínai szabad kapacitás nem érte el a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem által állított szintet, és idővel a kapacitásfelesleg a fenti okok miatti csökkenésére lehet számítani.

               (65)

               Ugyanakkor semmilyen bizonyítékkal nem szolgáltak azt illetően, hogy a kínai szabad kapacitás a közeljövőben jelentősen, a felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós felhasználás mértéke alá csökkenne.

               (66)

               Ezért valamennyi fél változatlanul egyetért azzal, hogy jelentős, a felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós felhasználás volumenét többszörösen meghaladó kínai szabad kapacitással kellett számolni. Egyetlen fél sem szolgált bizonyítékokkal azt illetően, hogy ez a szabad kapacitás a közeljövőben megszűnne vagy drasztikus módon csökkenne. Ezért az USA-beli és egyéb piacokon érvényes tarifális akadályok figyelembevételével valószínűsíthető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén e jelentős szabad kapacitás egy részét az Unióba exportálnák. A nyilvánosságra hozatalt követően a Euroalliages megjegyezte, hogy a lenti (218) preambulumbekezdésben említett két hatályos kijátszásellenes intézkedés ugyancsak az uniós piac vonzerejét bizonyítja. A Bizottság egyetért azzal, hogy az intézkedések e két kiterjesztése tovább erősíti a témában tett bizottsági megállapításokat.

         3.2.3.   A harmadik országokra és az uniós piacra érvényes árak közötti kapcsolat

               (67)

               A mintába felvett exportáló gyártók bizonyítékkal szolgáltak a felülvizsgálati időszak során az Uniótól eltérő egyéb exportpiacokon alkalmazott áraikat illetően is. Ez azt igazolta, hogy az ezen országok esetében alkalmazott árak összhangban voltak az Unióra vonatkozó exportárakkal.

               (68)

               A nyilvánosságra hozatalt követően egy érdekelt fél olyan kínai exportstatisztikákat nyújtott be, amelyek szerint a Korea és Japán esetében alkalmazott exportárak meghaladták az Unióba irányuló kivitelek során 2015-ben alkalmazott árakat. A Bizottság véleménye szerint ez nem változtat – az ellenőrzött adatokon alapuló – azon megállapításon, miszerint a mintába felvett exportvállalatok az Unió esetében alkalmazott exportáraikkal összhangban álló árakon értékesítettek vegyipari minőségű szilíciumot más országok számára.

         3.2.4.   Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségéről

               (69)

               A teljes (a szabad kapacitást is magában foglaló) kínai termelési kapacitásnak az uniós piachoz viszonyított mérete arra enged következtetni, hogy az Unióba irányuló export valószínűleg növekedne az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén. A fenti (56) és (66) preambulumbekezdéseknek megfelelően az export valószínűleg továbbra is dömpingelt áron folytatódna.

         4.   KÁR

   4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

               (70)

               A felülvizsgálati időszakban a hasonló terméket három uniós gyártó gyártotta. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében ezek a vállalatok alkotják az uniós gazdasági ágazatot.

               (71)

               E három gyártó közül kettő ugyanahhoz a vállalatcsoporthoz tartozik. Titoktartási okokból az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatok indexált formában és/vagy értéktartományban megadva szerepelnek.

         4.2.   Uniós felhasználás

               (72)

               A Bizottság – az Eurostat és a kitöltött kérdőívek adataira támaszkodva – az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítésének és a Kínából, illetve egyéb harmadik országokból származó behozatalnak az összesítésével határozta meg.

               (73)

               Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

                  1. táblázat

                  Uniós felhasználás

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           felülvizsgálati időszak

                           Felhasználás tonnában (értéktartományok)

                           500 000 –550 000

                           470 000 –520 000

                           510 000 –560 000

                           540 000 –600 000

                           540 000 –600 000

                              Index

                              100

                              95

                              102

                              109

                              109

                              Forrás: a kérdőívre adott válaszok és az Eurostat adatai.

               (74)

               Az uniós felhasználás 2012-ben mintegy 5 %-kal csökkent 2011-hez képest. 2013-ban újra fellendült, majd tartós növekedésnek köszönhetően 2014-ben és a felülvizsgálati időszak során mintegy 9 %-kal magasabb szintet ért el, mint a figyelembe vett időszak kezdetén.

         4.3.   Az érintett országból származó behozatal

   4.3.1.   Az érintett országból származó behozatal volumene

               (75)

               A Bizottság az érintett országból származó behozatal volumenét az Eurostat adatai alapján határozta meg. Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

                  2. táblázat

                  Az érintett országból származó behozatal volumene

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           felülvizsgálati időszak

                           A teljes behozatal volumene (tonna)

                           65 291

                           28 422

                           72 639

                           113 809

                           119 079

                              Index

                              100

                              44

                              111

                              174

                              182

                           Vámköteles behozatal volumene (tonna)

                           13 312

                           5 233

                           7 195

                           25 585

                           29 464

                              Index

                              100

                              39

                              54

                              192

                              221

                           Aktív feldolgozási eljárás keretében történő behozatal volumene (tonna)

                           51 980

                           23 189

                           65 444

                           88 224

                           89 615

                              Index

                              100

                              45

                              126

                              170

                              172

                              Forrás: Eurostat.

               (76)

               A behozatal volumene ingadozott a figyelembe vett időszakban. Az ingadozás bizonyos mértékig az uniós felhasználás tendenciáját követte. A Kínából származó behozatal 2012-ben jelentősen visszaesett, majd 2013-ban visszaállt az eredeti szintre. A felhasználáshoz hasonlóan a behozatal 2014-ben és a felülvizsgálati időszakban tovább nőtt, a figyelembe vett időszak alatti 82 %-os össznövekedés azonban jelentősen meghaladta az uniós felhasználás azonos időszakban tapasztalt 9 %-os növekedését.

         4.3.2.   Aktív feldolgozási eljárás keretében történő behozatal és vámköteles behozatal

               (77)

               A Kínából származó behozatal túlnyomó része aktív feldolgozási eljárás keretében történik – lásd az (53) preambulumbekezdést – és azt főként vegyipari felhasználók nyersanyagként dolgozzák fel. A felülvizsgálati időszak során a Kínából származó teljes behozatal mintegy 75 %-a aktív feldolgozás keretében valósult meg, dömpingellenes vagy szerződéses vám megfizetése nélkül.

               (78)

               A fenti 2. táblázat szerint az érintett országból származó, vámköteles behozatal a 2012-es jelentős visszaesést követően nagyobb mértékben növekedett, mint az aktív feldolgozási eljárás keretében történő behozatal. A Kínából származó, aktív feldolgozási eljárás keretében megvalósuló szilíciumbehozatal összességében 72 %-kal nőtt, míg a vámköteles behozatal 121 %-kal emelkedett 2011 és a felülvizsgálati időszak között.

         4.3.3.   Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése

               (79)

               A Bizottság a behozatal piaci részesedését a fenti (72) preambulumbekezdésben megállapított uniós felhasználás alapján határozta meg.

               (80)

               Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal piaci részesedése a következőképpen alakult:

                  3. táblázat

                  Piaci részesedés

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           felülvizsgálati időszak

                           Piaci részesedés (értéktartományok)

                           10 %–15 %

                           5 %–10 %

                           10 %–15 %

                           17 %– 22 %

                           17 %–22 %

                              Index

                              100

                              46

                              109

                              160

                              167

                              Forrás: a kérdőívre adott válaszok és az Eurostat adatai.

               (81)

               A Kínából származó teljes behozatal piaci részesedése 2012-ben jelentősen visszaesett, majd 2013-ban visszaállt az eredeti szintre. A piaci részesedés 2014-ben és a felülvizsgálati időszak során tovább nőtt, így összességében 67 %-os növekedést mutatott a figyelembe vett időszak során.

         4.3.4.   Az érintett országból származó behozatal árai

               (82)

               A Bizottság a behozatal árait az Eurostat adatai alapján határozta meg. Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal átlagárai a következőképpen alakultak:

                  4. táblázat

                  Az érintett ország importárai (EUR/tonna)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           felülvizsgálati időszak

                           Teljes behozatal

                           2 066

                           2 092

                           1 697

                           1 787

                           1 868

                              Index

                              100

                              101

                              82

                              86

                              90

                           Vámköteles behozatal

                           1 863

                           1 874

                           1 514

                           1 690

                           1 714

                              Index

                              100

                              101

                              81

                              91

                              92

                           Aktív feldolgozási eljárás keretében történő behozatal

                           2 119

                           2 142

                           1 717

                           1 815

                           1 919

                              Index

                              100

                              101

                              81

                              86

                              91

                              Forrás: Eurostat.

               (83)

               A Kínából importált szilícium átlagos importára a figyelembe vett időszak során ingadozott: 2 066 EUR/tonnáról indult, 2013-ban 18 %-kal csökkent, majd a felülvizsgálati időszak során átlagosan 1 868 EUR/tonnára nőtt, ami a figyelembe vett időszak elején érvényes árnál 10 %-kal alacsonyabb.

               (84)

               Az aktív feldolgozási eljárás keretében megvalósult és a vámköteles szilíciumbehozatal importárai a figyelembe vett időszak során nagyon hasonló módon ingadoztak. Az aktív feldolgozási eljárás keretében importált szilícium ára mindig magasabb volt, mint a vámköteles behozatal ára. A felülvizsgálati időszak során az aktív feldolgozási eljárás keretében importált szilícium átlagára tonnánként 1 919 EUR, a vámkötelesen importált szilícium tonnánkénti ára pedig 1 714 EUR volt.

         4.3.5.   Áralákínálás

               (85)

               A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:

                           1.

                           az uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti értékesítési árak súlyozott átlaga; valamint

                           2.

                           az érintett országból származó, az első független vevő számára értékesített behozatal terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet költség, biztosítás, fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritás alapján) állapítottak meg és adott esetben megfelelőképpen kiigazítottak a szerződéses vámok (adott esetben) és a behozatali költségek tekintetében.

               (86)

               Az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén lezajló ügyleteket vizsgálva és az adatokat a jutalékok figyelembevételével szükség esetén kiigazítva.

               (87)

               Két különálló ár-összehasonlításra került sor. Az egyik összehasonlítás a Kínából származó összes (a vámköteles és az aktív feldolgozás keretében történő) behozatalt figyelembe vette, a második összehasonlítás során kizárólag a vámköteles behozatalt vették figyelembe.

               (88)

               Mindkét összehasonlítás eredménye jelentős mértékű alákínálást mutatott. A Kínából származó teljes behozatal figyelembevételekor a teljes súlyozott átlaggal számított alákínálási különbözet 7,6 %, annak ellenére, hogy a számításnak – a lenti (200) preambulumbekezdésben vázoltak miatt – módszertani korlátai vannak. A csupán a vámköteles behozatal figyelembevételekor a teljes súlyozott átlaggal számított alákínálási különbözet 13,6 %.

         4.4.   Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene, piaci részesedése és árai

   4.4.1.   Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene

               (89)

               Az Unió legfontosabb egyéb ellátási forrásai Norvégia, Brazília, Oroszország, Bosznia-Hercegovina és Ausztrália. A legnagyobb (vámköteles és aktív feldolgozás keretében történő) behozatalt végző hét ország helyzete a felülvizsgálati időszak során az alábbiak szerint alakult:

                  5. táblázat

                  Az egyéb országokból származó behozatal volumene a felülvizsgálati időszak során (tonnában)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           felülvizsgálati időszak

                           Norvégia

                           117 037

                           135 871

                           151 911

                           161 805

                           160 633

                           Brazília

                           84 941

                           87 500

                           52 455

                           53 891

                           47 008

                           Oroszország

                           12 308

                           23 576

                           15 873

                           18 334

                           18 939

                           Bosznia-Hercegovina

                           17 618

                           15 919

                           15 796

                           17 015

                           17 628

                           Ausztrália

                           8 944

                           9 180

                           21 716

                           18 459

                           17 032

                           Thaiföld

                           13 857

                           13 422

                           5 395

                           9 639

                           9 064

                           Laosz

                           334

                           7 501

                           9 870

                           7 700

                           7 250

                           Minden egyéb harmadik ország

                           55 485

                           38 077

                           44 903

                           17 341

                           19 665

                              Forrás: Eurostat.

               (90)

               A felülvizsgálati időszak során Norvégia volt az Unió legnagyobb szilíciumexportőre, 160 633 tonnával. A Kínából érkező, (75) preambulumbekezdésben meghatározott behozatal a felülvizsgálati időszakban a második legnagyobb mennyiséget tette ki. A Brazíliából származó behozatal elérte a 47 008 tonnát.

         4.4.2.   A Norvégiából, Brazíliából és minden egyéb harmadik országból származó behozatal piaci részesedése

               (91)

               Az Unióba irányuló szilíciumbehozatal két másik jelentős forrásának piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak során:

                  6. táblázat

                  A Norvégiából, Brazíliából és minden egyéb harmadik országból származó behozatal piaci részesedése

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           felülvizsgálati időszak

                           Norvégia – piaci részesedés (értéktartomány)

                           20 %–25 %

                           25 %–30 %

                           25 %–30 %

                           25 %–30 %

                           25 %–30 %

                              Index

                              100

                              123

                              127

                              127

                              126

                           Brazília – piaci részesedés (értéktartomány)

                           13 %–17 %

                           15 %–20 %

                           7 %–11 %

                           7 %–11 %

                           7 %–11 %

                              Index

                              100

                              109

                              61

                              58

                              51

                           Minden egyéb harmadik ország – piaci részesedés (értéktartomány)

                           17 %–22 %

                           18 %–23 %

                           18 %–23 %

                           12 %–17 %

                           12 %–17 %

                              Index

                              100

                              105

                              103

                              75

                              75

                              Forrás: a kérdőívre adott válaszok és az Eurostat adatai.

               (92)

               A Norvégiából származó behozatal piaci részesedése tartósan emelkedett a figyelembe vett időszak során, és mintegy 26 %-kal nőtt ebben az időszakban. E növekedés a Kínából származó behozatal piaci részesedésének növekedésével összevetve alacsonyabb, amely a (80) preambulumbekezdésnek megfelelően az említett időszak során 67 %-kal növekedett.

               (93)

               A Brazíliából származó behozatal piaci részesedése a 2012-es csekély növekedést követően csökkent, és a felülvizsgálati időszak során eredeti piaci részesedésének csupán a felét tette ki. A behozatal és a piaci részesedés csökkenésének fő oka a brazíliai aszály volt, amelynek következtében megugrott a vízenergia ára.

               (94)

               A minden egyéb országból származó behozatal piaci részesedése 2012-ben és 2013-ban nőtt, míg 2014 és a felülvizsgálati időszak során 25 %-kal csökkent. Ez azt jelzi, hogy 2013 és a felülvizsgálati időszak között főként a Kínából származó behozatal területén mutatkozott jelentős növekedés.

         4.4.3.   Norvégia, Brazília és minden egyéb harmadik ország importárai

               (95)

               A másik két jelentős szilíciumforrásból származó (vámköteles és aktív feldolgozás keretében történő) behozatal árai a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszak során:

                  7. táblázat

                  Norvégia és Brazília importárai

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           felülvizsgálati időszak

                           Norvégia

                           2 021

                           1 940

                           1 817

                           1 857

                           1 897

                              Index

                              100

                              96

                              90

                              92

                              94

                           Brazília

                           2 291

                           2 151

                           1 952

                           1 983

                           2 089

                              Index

                              100

                              94

                              85

                              87

                              91

                           Minden egyéb harmadik ország

                           2 129

                           2 018

                           1 793

                           1 857

                           1 919

                              Index

                              100

                              95

                              84

                              87

                              90

                              Forrás: Eurostat.

               (96)

               A figyelembe vett időszakban a Norvégiából, Brazíliából és minden egyéb országból származó behozatal esetében az árak hasonlóképpen alakultak, mint a Kínából származó behozatal árai. Mivel mindkét norvég gyártó nagy uniós felhasználókkal áll kapcsolatban, a norvégiai importárak jelentős mértékben az egymással kapcsolatban álló felek közötti transzferárnak minősülnek, és így használható összehasonlítás szempontjából nem megbízhatóak.

               (97)

               Brazília importárai mintegy 10 %-kal voltak magasabbak a kínai importáraknál.

         4.5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

   4.5.1.   Általános észrevételek

               (98)

               A dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. A kármutatók az uniós gazdasági ágazat által rendelkezésre bocsátott adatokon alapulnak. Az adatokat a következő mutatók szempontjából vizsgálták: uniós felhasználás, termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, foglalkoztatás, termelékenység, értékesítési árak, munkaerőköltségek, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, valamint a beruházások megtérülése. A fenti (71) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint titoktartási okokból az értékeket indexálták és/vagy értéktartomány szerint adták meg.

         4.5.2.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

               (99)

               A figyelembe vett időszak során az uniós össztermelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:

                  8. táblázat

                  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           felülvizsgálati időszak

                           Termelési volumen tonnában (értéktartomány)

                           160 000 –200 000

                           140 000 –180 000

                           150 000 –190 000

                           160 000 –210 000

                           160 000 –210 000

                              Index

                              100

                              90

                              93

                              102

                              103

                           Termelési kapacitás tonnában (értéktartományok)

                           210 000 –260 000

                           220 000 –280 000

                           220 000 –280 000

                           220 000 –280 000

                           220 000 –280 000

                              Index

                              100

                              106

                              107

                              107

                              107

                           Kapacitáskihasználás (index)

                              100

                              85

                              87

                              95

                              96

                              Forrás: a kitöltött kérdőívek.

               (100)

               A termelési volumen 2012-ben 10 %-kal csökkent, majd az azt követő időszakban nőtt, és a felülvizsgálati időszakban a 2011-esnél 3 %-kal magasabb szintet ért el.

               (101)

               Az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása 2012-ben 6 %-kal nőtt, és gyakorlatilag változatlan maradt, a felülvizsgálati időszak felé tartva csupán kismértékű növekedést mutatott. A termelési kapacitás növekedése ezért valamennyivel kisebb, mint a felhasználás növekedése, ez utóbbi a figyelembe vett időszakban 9 %-kal növekedett (lásd a fenti (73) preambulumbekezdést).

               (102)

               A termeléssel vagy a termelési kapacitással ellentétben a kapacitáskihasználás 2011-ben volt a legnagyobb. A megnövekedett termelési kapacitás és a lecsökkent termelés 2012-ben a kapacitáskihasználás 15 %-os csökkenését eredményezte. Mivel a termelési kapacitás 2012 és a felülvizsgálati időszak között gyakorlatilag változatlan maradt, kihasználtsága a termelési volumen alakulását tükrözte, és a felülvizsgálati időszakban a figyelembe vett időszak kezdetén érvényes szintnél 4 %-kal alacsonyabb szintre emelkedett.

         4.5.3.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

               (103)

               A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

                  9. táblázat

                  Értékesítési volumen és piaci részesedés

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           felülvizsgálati időszak

                           Teljes értékesítési volumen az uniós piacon (index)

                              100

                              92

                              98

                              104

                              105

                           Piaci részesedés (értéktartományok)

                           27 %–33 %

                           26 %–32 %

                           26 %–32 %

                           26 %–32 %

                           26 %–32 %

                              Index

                              100

                              97

                              96

                              95

                              97

                              Forrás: a kitöltött kérdőívek.

               (104)

               Az uniós gazdasági ágazat független vevők részére történt értékesítéseinek volumene 2012-ben 8 %-kal csökkent, azóta pedig tartósan növekedett, és így a felülvizsgálati időszakban a 2011-es szintnél 5 %-kal magasabb volt.

               (105)

               Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése máshogyan alakult. A piaci részesedés is csökkent 2012-ben, de a csökkenést 2013-ban és 2014-ben is folytatta. A piaci részesedés nőtt ugyan a felülvizsgálati időszak során, de nem tudta hozni a 2011-es szintet, így 3 %-kal a figyelembe vett időszak eleje előtti szint alatt maradt.

         4.5.4.   Növekedés

               (106)

               Míg az uniós gazdasági ágazatnak sikerült 5 %-kal növelnie az értékesítési volumenét, a piaci részesedése 3 %-kal csökkent. Ugyanakkor a 9 %-os növekedést mutató piacon csupán 3 %-kal nőtt a termelési volumen. Az uniós gazdasági ágazat tehát a piaci részesedésének csökkenése miatt nem volt képes kihasználni a növekedési lehetőségeket egy növekvő piacon.

         4.5.5.   Foglalkoztatás és termelékenység

               (107)

               A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

                  10. táblázat

                  Foglalkoztatás és termelékenység

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           felülvizsgálati időszak

                           Munkavállalók száma (index)

                              100

                              96

                              101

                              103

                              104

                           Termelékenység (tonna/munkavállaló) (index)

                              100

                              94

                              93

                              99

                              100

                              Forrás: a kitöltött kérdőívek.

               (108)

               A foglalkoztatás a figyelembe vett időszakban kedvezően alakult: 4 %-kal emelkedett. Ugyanakkor az egy munkavállalóra vetített termelékenység a figyelembe vett időszak egésze alatt jórészt változatlan maradt.

         4.5.6.   A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatásaiból

               (109)

               A megállapított dömpingkülönbözetek jelentős mértékben meghaladták a csekély mértékű (de minimis) szintet. A meglévő intézkedések hatása azonban enyhítette az ugyanezen intézkedések alapjául szolgáló dömpingkülönbözetek nagyságának az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását.

         4.5.7.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

               (110)

               Az uniós gazdasági ágazat által uniós független vevőknek felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                  11. táblázat

                  Értékesítési árak az Unióban

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           felülvizsgálati időszak

                           Értékesítési egységárak az Unióban (EUR/tonna, index)

                              100

                              90

                              84

                              85

                              88

                           Termelési egységköltség (EUR/tonna, index)

                              100

                              109

                              101

                              102

                              104

                              Forrás: a kitöltött kérdőívek.

               (111)

               Az uniós gazdasági ágazat által uniós független vevőknek felszámított értékesítési egységár 2012-ben 10 %-kal, 2013-ban pedig újabb 6 %-kal csökkent. Azóta lassú növekedést mutatott, azonban még így sem érte el a 2011-es szintet, és a felülvizsgálati időszakban 12 %-kal alacsonyabb szinten áll.

               (112)

               Szemben az uniós értékesítési egységárral, az uniós gazdasági ágazat termelési egységköltsége 2012-ben nőtt, 2013-ban pedig csökkent, és szinte ugyanarra a szintre lépett vissza, mint a figyelembe vett időszak elején. A termelési egységköltség a felülvizsgálati időszakban a 2011-es szintnél 4 %-kal volt magasabb.

         4.5.8.   Munkaerőköltségek

               (113)

               Az uniós gazdasági ágazat átlagos munkaerőköltségei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

                  12. táblázat

                  Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           felülvizsgálati időszak

                           Egy munkavállalóra jutó átlagbér (index)

                              100

                              106

                              90

                              94

                              94

                              Forrás: a kitöltött kérdőívek.

               (114)

               A munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség összességében 6 %-kal csökkent, ami leginkább a 2012 és 2013 között bekövetkezett jelentős, 10 százalékpontos csökkenésnek tudható be.

         4.5.9.   Készletek

               (115)

               Az uniós gazdasági ágazat készleteinek szintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                  13. táblázat

                  Készletek

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           felülvizsgálati időszak

                           Zárókészletek tonnában (index)

                              100

                              105

                              113

                              106

                              56

                              Forrás: a kitöltött kérdőívek.

               (116)

               Az uniós gazdasági ágazat zárókészletei 2011 és 2014 között 6 %-kal nőttek. A felülvizsgálati időszak végén mutatkozó jelentősen alacsonyabb készletszintekre szezonális tényezők is hatnak. Míg a többi időszak tekintetében a december végi zárókészletet, a felülvizsgálati időszak végén a március végi készleteket vették figyelembe, amit a téli magasabb energiaárak következtében meglehetősen alacsony termelési szint jellemez. Emiatt várható, hogy az év ezen szakaszában alacsonyabb készletszint áll rendelkezésre.

         4.5.10.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

               (117)

               Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                  14. táblázat

                  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           felülvizsgálati időszak

                           A független vevőknek történő uniós értékesítések jövedelmezősége (értéktartományok)

                           20 %–25 %

                           6 %–9 %

                           7 %–10 %

                           8 %–11 %

                           9 %–13 %

                              Index

                              100

                              33

                              37

                              41

                              50

                           Pénzforgalom (index)

                              100

                              35

                              60

                              46

                              46

                           Beruházások (index)

                              100

                              180

                              44

                              70

                              76

                           A beruházások megtérülése (értéktartományok)

                           90 %–110 %

                           20 %–25 %

                           25 %–30 %

                           30 %–37 %

                           40 %–50 %

                              Index

                              100

                              23

                              27

                              33

                              44

                              Forrás: a kitöltött kérdőívek.

               (118)

               Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét a Bizottság a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségében kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. 2011 és 2012 között jelentősen, 67 %-kal csökkent, de ezt követően 17 százalékponttal nőtt, és a felülvizsgálati időszak során kielégítő szintet ért el.

               (119)

               A nettó pénzforgalom az uniós gazdasági ágazat önfinanszírozó képességét jelzi. Alakulása a jövedelmezőség alakulását követte, és kielégítő szinten maradt a figyelembe vett időszak során.

               (120)

               A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyeresége. A beruházások megtérülése jórészt a jövedelmezőség alakulását követte, és kielégítő szinten maradt a figyelembe vett időszak teljes egésze alatt.

               (121)

               A figyelembe vett időszakban az uniós gyártók egyike sem számolt be tőkebevonással kapcsolatos nehézségekről.

         4.5.11.   A kárra vonatkozó következtetés

               (122)

               Több kármutató vegyes képet mutat, például a termelés, a kapacitás és az értékesítési volumen. Míg abszolút értékben pozitív tendenciát mutatnak, a növekedés annyira csekély mértékű, hogy nem teszi lehetővé az uniós gazdasági ágazat számára, hogy hasznot húzzon a piaci növekedésből. Ezt a kapacitáskihasználás, piaci részesedés és növekedés terén mutatkozó negatív tendencia is igazolja.

               (123)

               A foglalkoztatás 4 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak során, míg a termelékenység stabil maradt. A nettó beruházások és az egy munkavállalóra jutó átlagbérek negatív tendenciát követtek.

               (124)

               Miközben az olyan pénzügyi mutatók, mint a jövedelmezőség, a pénzforgalom és a beruházások megtérülése, negatív tendenciát mutatnak, abszolút értékeik nem utalnak kárra.

               (125)

               A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.

         4.6.   A kár megismétlődésének valószínűsége

               (126)

               Az érintett termék árára és behozatali volumenére vonatkozó, előbbiekben említett tendenciák arra utalnak, hogy a kínai exportáló gyártók a hatályos intézkedések ellenére jelentősen, 82 %-kal növelték az Unióba irányuló exportvolumenüket, és így a felülvizsgálati időszakban [17 %–22 %]-os piaci részesedésre tettek szert. A Kínából származó vámköteles behozatal a hatályos intézkedések ellenére még ennél is nagyobb mértékben, 121 %-kal nőtt. Ugyanabban az időszakban az uniós gazdasági ágazat termelése 3 %-kal, értékesítése pedig 5 %-kal nőtt. Nem az uniós gazdasági ágazat, hanem főként a Kínából és Norvégiából származó behozatal volt az, amely a Brazíliából származó behozatal csökkenését ellensúlyozta, és hozzájárult 2011 és a felülvizsgálati időszak között az uniós felhasználás 9 %-os növekedéséhez.

               (127)

               A fenti (61) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a Kínában működő exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek ahhoz, hogy kivitelüket rendkívül gyorsan megnövelhessék. A Kínában és egyéb harmadik piacokon, például Japánban érvényes belföldi árak ráadásul az uniós áraknál alacsonyabbak. A CRU adatai szerint a Kínában és Japánban alkalmazott belföldi árak több mint 25 %-kal voltak alacsonyabbak az uniós áraknál a felülvizsgálati időszakban. Mivel az uniós piaci árak Kína és más harmadik országok belföldi piacához képest vonzóbbak, valószínű, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén a jelenleg az ezeken a piacokon értékesített jelentős mennyiségeket szintén átirányítanák az uniós piacra.

               (128)

               Ugyanakkor az olyan meghatározó nemzetközi piacok, mint Ausztrália, Kanada és az USA, dömpingellenes vámokat vetettek ki a kínai szilícium behozatalára. Emiatt a kínai exportáló gyártóknak nehezebb lesz értékesíteni terméküket ezeken a piacokon, mint a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén védtelen uniós piacon.

               (129)

               Ezenfelül a dömpingellenes vámmal sújtott kínai behozatal árszínvonala jelentős mértékben, 13,6 %-kal alákínál az uniós gazdasági ágazat árainak. Ebből kirajzolódik az az árszínvonal, amellyel a kínai exportáló gyártók intézkedések hiányában valószínűsíthetően megjelennének az uniós piacon.

               (130)

               Az alacsony árú kínai exportnak – az intézkedések hiányában feltételezett – valószínűségét a kínai szilíciumra vonatkozó, a fenti (128) preambulumbekezdésben említett más országokban elvégezett dömpingellenes vizsgálatok is alátámasztják.

               (131)

               A kínai exportáló gyártók az uniós gazdasági ágazat kárára képesek jelentősen megnövelni a már most is számottevő piaci részesedésüket olyan árakon, amelyek jelentősen alákínálnak az uniós gazdasági ágazat árainak.

               (132)

               Az érdekelt felek azzal érveltek, hogy egyes uniós felhasználók az ellátás minőségére és megbízhatóságára vonatkozóan olyan követelményekkel rendelkeznek, különösen a vegyipari minőségű szilícium esetében, amelyeket a kínai gyártók nehezen tudnak teljesíteni.

               (133)

               A Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat valóban jelentős mennyiségben állít elő kiváló minőségű szilíciumot. Tekintettel azonban a rendelkezésre álló kínai források nagy számára, mindenfajta minőségben importálnak és tudnak importálni szilíciumot Kínából, akár kiváló minőségűt is.

               (134)

               Emellett az uniós gazdasági ágazat is jelentős mennyiségben értékesít szabványos minőségű szilíciumot, például az alumíniumipar számára. E jelentős mennyiségek közvetlen versenyben állnak a kínai behozatallal. E szabványos minőségű behozatal többsége vámköteles alapon történik, és az uniós piacnak ez a legdinamikusabb szegmense, amely a figyelembe vett időszak során 121 %-kal nőtt (lásd a fenti (75) preambulumbekezdést).

               (135)

               Az érdekelt felek azt állították, hogy a földrajzi közelség, amely egyben rövidebb szállítási időt eredményez, újabb ok, amely miatt nem valószínű, hogy az uniós felhasználók a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén a kínai forrásokra térjenek át.

               (136)

               Igaz, hogy a földrajzi közelség előnyt jelent, és hogy a szilícium viszonylag alacsony kilogrammonkénti árú, súlyos alapanyag. A (89) preambulumbekezdésben említett, távoli országokból (Ausztráliából, Brazíliából, Kínából) származó jelenlegi behozatal azonban azt mutatja, hogy még a távoli országok szállítói is hatékonyan versenyezhetnek az uniós piacon.

               (137)

               A nyilvánosságra hozatalt követően néhány érdekelt fél újfent megismételte a vegyipari és az alumíniumipari minőségű szilícium közötti, valamint az alumíniumipari minőségű szilícium elsődleges és másodlagos alkalmazása közötti különbségekre vonatkozó észrevételeket.

               (138)

               Ahogy az a fenti (134) preambulumbekezdésben is szerepel, a Bizottság tudatában van-e különbségeknek, és megjegyzi, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek és a Kínából származó behozatalnak nagy részét a szabványos minőségű szilícium teszi ki, amelyet például az alumíniumipar számára értékesítenek.

               (139)

               Az alumíniumipari minőségű szilícium elsődleges és másodlagos alkalmazását illetően a Bizottság elemezte a részletes adatokat, és számszerűsítette az uniós gazdasági ágazat által az alumíniumfelhasználóknak értékesített szilícium különböző minőségi osztályai terén mutatkozó árkülönbségeket. Az elemzés azt mutatta, hogy az alumíniumipar számára általában értékesített összes minőségi osztály kis árváltozást mutatott, és hogy a különösen magas vagy alacsony árú minőségű osztályokat jelentéktelen mennyiségben értékesítik, így azok nem gyakorolnak érezhető hatást az átlagárra.

               (140)

               Megállapítható tehát, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűleg újfent számolni kell a dömpingelt és kárt okozó árú kínai behozatal jelentős, a kár megismétlődéséhez vezető növekedésével.

         5.   AZ UNIÓS ÉRDEK

               (141)

               Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínából származó szilícium behozatalára a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat ténymegállapításai nyomán esetlegesen kivetendő dömpingellenes intézkedések összességükben az Unió érdekével ellentétesek-e. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek – többek között az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekei – felmérésével történt. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére.

         5.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

               (142)

               Az együttesen az uniós termelés 100 %-át adó három uniós gyártó együttműködött ebben a vizsgálatban. A fenti (125) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az uniós gazdasági ágazatot a hatályos intézkedések következtében nem éri az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében vett jelentős kár.

               (143)

               Ezzel párhuzamosan az uniós gazdasági ágazat bebizonyította, hogy tevékenysége életképes, ha nincs kitéve a dömpingelt behozatal által támasztott tisztességtelen versenynek.

               (144)

               Ugyanakkor nagyon valószínű, hogy az intézkedések megszüntetése az alacsony áron történő dömpingelt kínai behozatal növekedéséhez vezetne, ami veszélyeztetné az egyébként életképes ágazatban még fennmaradt gyártók működését. A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy az intézkedések eredeti bevezetése óta két uniós gyártó hagyott fel a tevékenységével.

               (145)

               Megállapítható tehát, hogy az uniós gazdasági ágazatnak érdekében áll fenntartani a hatályos intézkedéseket.

         5.2.   A független importőrök érdeke

               (146)

               A fenti (16) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint csak egyetlen független importőr nyújtotta be a mintavételezéssel kapcsolatos válaszait. A szilíciummal való kereskedés ezen importőr teljes forgalmának mintegy 10 %-át tette ki. Az importőr az intézkedéseket nem ellenezte, de nem is támogatta.

               (147)

               Megállapítható tehát, hogy a független importőrök érdekét nem sérti a hatályos intézkedések fenntartása.

         5.3.   A felhasználók érdeke

               (148)

               A vegyipari és alumíniumipari ágazatokhoz tartozó felhasználóktól a Bizottság hét teljes körű választ kapott.

               (149)

               Az alumíniumipar esetében a szilíciumra csak kis mértékben, az alumínium tulajdonságainak javításához van szükség. Az ő véleményük szerint a szilícium nehezen helyettesíthető, így számukra az ellátás biztonsága gyakorta fontosabb szempont, mint az ár. Az intézkedéseknek ezen felhasználókra kifejtett pénzügyi hatása jelentéktelen, mivel a költségszerkezetük szempontjából a szilícium viszonylag csekély jelentőséggel bír. Egy nagyobb alumíniumipari felhasználó támogatja a dömpingellenes vám fenntartását, azzal érvelve, hogy fontos, hogy az uniós gazdasági ágazat folytathassa az uniós gyártást, míg egy kisebb mennyiségű szilíciumot felhasználó alumíniumipari felhasználó támogatja a hatályos intézkedések hatályon kívül helyezését.

               (150)

               A vegyipari termékeket előállító, a szilícium uniós felhasználásának 60 %-át adó felhasználók számára a szilícium nagy jelentőséggel bír: nyersanyagköltségeiknek nagy részét teszi ki. Három vegyipari felhasználó véleménye szerint a dömpingellenes intézkedéseket nem kell fenntartani. Két vegyipari felhasználó az intézkedéseket nem ellenezte, de nem is támogatta.

               (151)

               Néhány felhasználó rámutatott az uniós gyártók kedvező pénzügyi helyzetére is. Az intézkedések ezen felhasználókra valószínűleg jelentősebb hatást fejtenek ki, mint az alumíniumipari ágazatban tevékenykedő felhasználókra. A vegyipari termékeket gyártó együttműködő felhasználók által szolgáltatott információk azonban azt mutatják, hogy szinte kizárólag aktív feldolgozási eljárás keretében importálják a szilíciumot, tehát mentesülnek a dömpingellenes vám alól. Az intézkedések e felhasználókra gyakorolt hatását ezért korlátozottnak lehet tekinteni.

               (152)

               A felhasználók aggályokat fogalmaztak meg az ellátás biztonságával kapcsolatban. Többek között felmerült, hogy az uniós gazdasági ágazat nem képes teljes körűen kielégíteni az uniós piac igényeit. A hatályos intézkedések azonban nem akadályozták meg, hogy jelentős mennyiségű kínai behozatal lépjen az uniós piacra. A fenti (89) preambulumbekezdés szerint a Norvégiából, Brazíliából, Oroszországból, Bosznia-Hercegovinából és számos egyéb országból származó behozatal lehetővé teszi számukra, hogy a piacnak azt a részét ellássák, amelyet az uniós gazdasági ágazat nem tud ellátni.

               (153)

               E tekintetben az EUSMET azt állítja, hogy az uniós gazdasági ágazat magas kapacitáskihasználása és megnövekedett termelése azt bizonyítja, hogy az uniós gazdasági ágazatot nem érte kárt. A Bizottság megerősítette, hogy az uniós gazdasági ágazat 70 %–90 % körüli, viszonylag magas kapacitáskihasználással rendelkezik. A fenti (99) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az uniós gyártóktól származó ellenőrzött információk alapján a termelés kismértékben nőtt a figyelembe vett időszak során. Azonban a fenti (122) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a növekedés annyira csekély mértékű, hogy nem teszi lehetővé az uniós gazdasági ágazat számára, hogy hasznot húzzon a piaci növekedésből. Ezt a kapacitáskihasználás terén mutatkozó negatív tendencia is igazolja.

               (154)

               A nyilvánosságra hozatalt követően a European Aluminium (az uniós alumíniumfelhasználók egy egyesülete) támogatólag nyilatkozott a dömpingellenes vám fenntartásáról, azzal érvelve, hogy a kínai kapacitásfelesleg és a Kínából származó lehetséges dömping veszélyeztetheti az alumíniumipar uniós piaci szíliciumellátását.

               (155)

               Összességében tehát az intézkedéseknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt pozitív hatása sokkal jelentősebb, mint a hatályos intézkedéseknek a felhasználókra kifejtett korlátozott vagy jelentéktelen mértékű negatív hatása.

         5.4.   Az uniós piac ellátási forrásai/versenyjogi aggályok

               (156)

               Az érdekelt felek egy része az uniós piaci verseny állítólagos hiánya miatt emelt panaszt. Az Unió valóban csupán három uniós gyártóval rendelkezik, amelyek két vállalatcsoporthoz tartoznak. A fenti (103) preambulumbekezdésben jelzettek szerint az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 30 % körüli. Az uniós felhasználók által támasztott kereslet teljesítése érdekében az uniós piacnak behozatalra van szüksége. A hatályos intézkedések megléte ellenére a kínai behozatal egyre nagyobb mennyiségben lépett be az uniós piacra, és a felülvizsgálati időszakban [17 %–22 %] körüli piaci részesedéssel rendelkezett a fenti (75) preambulumbekezdés szerint.

               (157)

               A fenti (89) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően az Unió egyéb fő ellátási forrásai Norvégia, Brazília és számos egyéb ország, amelyek a szilícium alternatív behozatali forrásait jelentik.

               (158)

               Az állítólagos duopólium ennélfogva csupán 30 %-os piaci részesedéssel rendelkezik, míg a számos harmadik országból származó behozatal részesedése 70 %. Tehát a felhasználóknak van választási lehetőségük az uniós gazdasági ágazat által gyártott szilíciumfém és a különböző harmadik országokból származó szilíciumfém között. Az uniós piacon tapasztalható állítólagos duopolisztikus helyzettel kapcsolatos érvelés ezért nem elfogadható.

         5.5.   A szilícium mint kritikus fontosságú nyersanyag

               (159)

               Az EUSMET megjegyezte, hogy 2014-ben a szilíciumfémet felvették az Unió kritikus fontosságú nyersanyagainak listájára. A Bizottság közleményében kimondta, hogy a felsorolt 20 nyersanyag „azért kritikus fontosságú, mert esetükben a kínálati hiányból eredő kockázat, és az ennek következtében a gazdaságra kifejtett hatás is magasabb, mint a nyersanyag többségénél” (7).

               (160)

               Szintén azzal kapcsolatban, hogy a szilíciumot felvették az Unió kritikus fontosságú nyersanyagainak listájára, a Euroalliages azzal érvelt, hogy ha az intézkedések hatályukat vesztik, az veszélyt jelent az Unióból származó fenntartható szilíciumkínálatra nézve.

               (161)

               Az a tény, hogy a szilíciumot felvették erre a listára, nem befolyásolta a Bizottságnak a dömpingellenes eljárásban tett ténymegállapításait.

               (162)

               A nyilvánosságra hozatalt követően a CCIC és a CNMIA azt állította, hogy a jelenlegi ügyben tett ténymegállapítások ellentmondanak a többek között a szilíciumot is magában foglaló egyes alapanyagokra alkalmazandó kiviteli vámmal kapcsolatos WTO vitarendezési eljárásának (8). Állításuk szerint a WTO keretében indított vita, amely adott esetben a Kínából behozott szilícium lehetséges árcsökkenését eredményezné, azt erősíti meg, hogy az uniós felhasználók szilíciumellátással kapcsolatos érdekei többet nyomnak a latban, mint az uniós gyártóknak a dömpingellenes intézkedések fenntartásával kapcsolatos érdekei.

               (163)

               A Bizottság megalapozatlannak találta az érvelést. Attól még, hogy a szilícium szerepelt a WTO szerinti vitarendezés tárgyát képező alapanyagok között, változatlanul fennáll annak szükségessége, hogy megszüntessék a kárt okozó dömping kereskedelmet torzító hatásait, és visszaállítsák a tényleges versenyt.

         5.6.   A FerroAtlantica és a Globe Speciality Metals egyesülése

               (164)

               Az érdekelt felek azzal érveltek, hogy a FerroAtlantica és a Globe Speciality Metals (a továbbiakban: FerroGlobe) egyesülése korlátozni fogja az uniós piacon a szilíciumkínálatot, és az egyesüléssel létrejött vállalat, a FerroGlobe erőfölényéhez vezet az uniós piacon.

               (165)

               A Globe Speciality Metals azonban Kanadában és az USA-ban termel szilíciumfémet. A figyelembe vett időszakban Kanadából és az USA-ból csupán jelentéktelen mennyiségű szilíciumot importáltak az Unióba. A Kanadából és az USA-ból származó behozatal összesített piaci részesedése a figyelembe vett időszak során jócskán 1 % alatt volt. Ezért egyértelmű, hogy a FerroGlobe egyesülése nem korlátozhatja az uniós piacon a szilíciumkínálatot.

         5.7.   Az új Uniós Vámkódex

               (166)

               Az EUSMET úgy érvelt, hogy az uniós vegyipari felhasználók az új Uniós Vámkódex értelmében a jövőben nem számíthatnak az aktív feldolgozásra. Az EUSMET értelmezése szerint az Uniós Vámkódexhez kapcsolódó felhatalmazáson alapuló jogi aktus (9) 169. cikkének (2) bekezdése szerint 2016 májusától az aktív feldolgozási eljárásban nem lesz megengedett helyettesítő áruk használata olyan kereskedelmi védintézkedések tárgyát képező termékek esetében, mint például a szilícium.

               (167)

               A 169. cikk (2) bekezdése szerint az aktív feldolgozási eljárás keretében importált áruk csak akkor képezik dömpingellenes vám tárgyát, ha azokat feldolgozzák és később szabad forgalomba bocsátják. Ha a feldolgozott árukat újrakivitelnek vetik alá, nem kell dömpingellenes vámot fizetni. Ez a jelenlegi rendelkezésekhez képest nem jelent változást.

               (168)

               Az EUSMET által felhozott érv az új Uniós Vámkódexet illetően ezért láthatóan az Uniós Vámkódexhez kapcsolódó felhatalmazáson alapuló jogi aktus 169. cikke (2) bekezdésének félreértelmezésén alapul, ezért nem megalapozott.

         5.8.   Az intézkedések időtartama

               (169)

               Az érdekelt felek azt állították, hogy az érintett termék 1990 óta hatályos dömpingellenes intézkedései nem ideiglenes intézkedést képeznek, ezért lehetővé kell tenni hatályvesztésüket.

               (170)

               A Bizottság megalapozatlannak találta az érvelést. Az alaprendeletben meghatározott feltételek szerint az intézkedéseket a meghatározott jogi feltételek fennállása esetén ki kell terjeszteni.

         5.9.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

               (171)

               A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek miatt a Kínából származó szilícium behozatalára vonatkozó intézkedések fenntartása ne szolgálná az Unió érdekét.

         6.   A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE

               (172)

               A fenti (5) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően az EUSMET által benyújtott, részleges időközi felülvizsgálatra irányuló kérelmet követően a Bizottságnak meg kellett vizsgálnia a megváltozott körülmények tartós jellegét, és levonni a szükséges következtetést.

               (173)

               E változások főként az uniós gazdasági ágazat összetételéhez és szerkezetéhez, a szilícium iránti uniós kereslethez, valamint az uniós ellátási szerkezethez kapcsolódnak.

               (174)

               A Euroalliages reagált a kérelemben felsorolt érvekre, és nem értett egyet többek között azzal, hogy a változások megfigyelésének referencia-időszaka az elmúlt öt évnél hosszabb.

               (175)

               A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kár mértékének előző, a 2496/97/EK rendelettel (10) lezárt felülvizsgálata (a továbbiakban: a kárra vonatkozó előző felülvizsgálat) óta számos körülmény megváltozott, és hogy e változások tartós jellegűek.

               (176)

               E változások a fenti (173) preambulumbekezdésnek megfelelően főként az uniós gazdasági ágazat összetételével és szerkezetével kapcsolatosak. E tekintetben az uniós gazdasági ágazatot alkotó gyártók száma csökkent, és jelenleg egyetlen gyártói csoportból és egyetlen gyártóból áll, szemben a kárra vonatkozó előző felülvizsgálat során azonosított négy gyártóval. A kárra vonatkozó előző felülvizsgálat idején aktív gyártók egyike azóta beszüntette működését, míg két, korábban független gyártó összeolvadt. Nincs arra utaló jel, hogy e változások ne lennének tartós jellegűek.

               (177)

               A fenti (73) preambulumbekezdésben meghatározott uniós szilíciumkereslet a kárra vonatkozó előző felülvizsgálat vizsgálati időszakához képest megduplázódott. Az EUSMET bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy az uniós kereslet az elkövetkező években várhatóan tovább növekszik. A kereslet növekedése ezért tartós jellegűnek minősül.

               (178)

               Az uniós ellátási szerkezetet illetően a vizsgálat azt mutatta, hogy az Unió egyre inkább függ a szilíciumfém behozatalától. A kárra vonatkozó előző felülvizsgálat vizsgálati időszaka során az uniós felhasználás 134 ezer tonnával haladta meg az uniós gazdasági ágazat termelését. Azóta ez a különbség csak nőtt, [350 000–400 000 tonnára]. A növekvő kereslet és az uniós gazdasági ágazat magas kapacitáskihasználása miatt az ellátási szerkezet e változása tartós jellegűnek tekintendő.

               (179)

               Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a megváltozott körülmények tartós jellegűek, és hogy a kár vizsgálatára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem megalapozott.

         7.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

   7.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges mérték

               (180)

               Az intézkedések szintjének megállapításához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődésének megelőzéséhez szükséges vám összegét állapította meg.

               (181)

               A felülvizsgálati időszak során a Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítési tevékenysége nyereséges. A kár megszüntetéséhez szükséges mértéket ezért az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak az felülvizsgálati időszak során tapasztalt szintjén állapította meg.

               (182)

               A Bizottság ezt követően a Kínából származó behozatalnak az áralákínálás kiszámításához megállapított, a (88) preambulumbekezdésben említett, vámmal terhelt súlyozott átlagára, valamint az uniós gyártók által az uniós piacon a felülvizsgálati időszakban értékesített hasonló termék súlyozott átlagára összehasonlításával meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket.

               (183)

               Az importárat illetően megjegyzendő, hogy a mintába felvett négy exportáló gyártó kizárólag az aktív feldolgozási eljárás keretében importált szilíciumot értékesített, ezért rájuk nem vonatkozik a dömpingellenes vám. Ezeket az árakat ezért nem lehetett felhasználni a kár megszüntetéséhez szükséges mérték megállapításához.

               (184)

               Az EUSMET, az időközi felülvizsgálat kérelmezője azt állította, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket a vámeljárástól függetlenül, az összes behozatal alapján kell kiszámítani. Az EUSMET és egyes felek továbbá azzal érveltek, hogy a szerződéses vámot hozzá kell adni az összes behozatal importárához, hogy megkaphassák a szabad forgalomra érvényes árat, még olyan, aktív feldolgozás szerinti értékesítés esetében is, amelyre nem fizetnek vámot. Ezt az érvelést az előző felülvizsgálatokra alapozzák.

               (185)

               Az előző felülvizsgálatokat azonban egy, a dömping vizsgálatára korlátozódó időközi felülvizsgálat és egy hatályvesztési felülvizsgálat képezték. Ezért az időközi felülvizsgálat során nem számították ki a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket, és a párhuzamos hatályvesztési felülvizsgálat csupán a kár megismétlődésének valószínűségét vizsgálta. Az előző felülvizsgálatok tehát eltérő tárgykörrel bírtak.

               (186)

               Az EUSMET azzal érvelt, hogy a vegyipari minőségű termékek behozatala szinte kizárólag az aktív feldolgozási eljárás keretében történik, míg a szabad forgalomba bocsátásra irányuló behozatal főként az alumíniumipari minőségű szilíciumra vonatkozik. A vegyipari minőségű termékekre vonatkozó szigorúbb előírások miatt ráadásul az aktív feldolgozási eljárás keretében történő behozatal importárai mintegy 12 %-kal magasabbak. E magasabb árszínvonalon történő értékesítés figyelmen kívül hagyása tehát a kár megszüntetéséhez szükséges mérték hibás megállapítását eredményezheti.

               (187)

               A dömpingellenes vámot azonban csak az Unióba történő vámköteles behozatalra vetik ki. Az aktív feldolgozási eljárás keretében történő behozatal nem vámköteles, mivel nem bocsátják szabad forgalomba, ezért az ilyen árakat nem lehet a kár megszüntetéséhez szükséges mérték megállapításához felhasználni. Következésképpen a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket a vámköteles behozatal alapján állapították meg.

               (188)

               Mivel a mintába felvett négy együttműködő exportáló gyártó esetében az Unióba irányuló exportértékesítések egyáltalán nem léptek be az Unióba, hanem azokat aktív feldolgozási eljárás keretében az Unió által exportált termékekhez használták fel, a Bizottság a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket kizárólag a vámköteles behozatal figyelembevételével, az Eurostattól származó statisztikai információk alapján országos szinten állapította meg.

               (189)

               Az érdekelt felek azt is megerősítették, hogy a vámköteles behozatalt elsősorban az alumíniumipar részére történő értékesítések teszik ki, és a vegyipar elsősorban az aktív feldolgozási eljárás keretében importál szilíciumot Kínából. Az uniós gazdasági ágazatnak az alumíniumipari felhasználók részére történő értékesítéseit ezért a Kínából származó összes vámköteles behozatallal vetették össze.

               (190)

               Az EUSMET a vegyipari és az alumíniumipari minőségű szilíciumfém közötti különbség, a vegyipari minőségű szilícium és az uniós gazdasági ágazat által gyártott és a nem Kínából importált réspiaci szilíciumfém-típusok közötti különbség figyelembevétele érdekében kiigazítást kért.

               (191)

               Egyes felek olyan tájékoztatást nyújtottak, amely a kiválasztott alumíniumipari és vegyipari minőségű szilícium között akár 23 %-os árkülönbséget mutatott.

               (192)

               A Euroalliages reagált az EUSMET különböző típusú szilíciumokra vonatkozó észrevételeire, és azt nyilatkozta, hogy ár és termelési költség tekintetében a vegyipari és az alumíniumipari minőségű szilícium egymással felcserélhető. A vizsgálat valóban azt mutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat vegyipari felhasználóknak felszámított uniós értékesítési ára nem volt magasabb, mint az alumíniumipari felhasználóknak felszámított ár. Az analóg országként figyelembe vett USA értékesítési árai nem mutattak ilyen markáns különbséget a vegyipari és az alumíniumipari felhasználóknak felszámított árak között. Az aktív feldolgozási eljárás alá vont és a vámköteles értékesítés közötti árkülönbség fő oka tehát inkább a vámeljárásokban keresendő, nem pedig e termékek kémiai különbségében.

               (193)

               A fenti (189) preambulumbekezdésben jelzetteknek megfelelően az alumíniumipar részére történt értékesítések szerepelnek az összehasonlítás mindkét oldalán. Ilyen összehasonlításban nem releváns az alumíniumipari és vegyipari minőség közötti különbség tekintetében történő kiigazítás kérdése.

               (194)

               A nyilvánosságra hozatalt követően az EUSMET azt állította, hogy az időközi felülvizsgálatra irányuló – a többek között a szilícium aktív feldolgozási eljárás keretében történő behozatalának növekedésére is rámutató – kérelem elfogadásával a Bizottság jogos elvárásokat teremtett. Az EUSMET továbbá azt állította, hogy a Bizottság azáltal, hogy a vegyipari minőségű szilíciumfém behozatalát kizárta a kár megszüntetéséhez szükséges mérték számításából, a későbbiekben nem tett eleget e jogos elvárásoknak.

               (195)

               Megalapozatlan a jogos elvárásokra vonatkozó érvelés. Először is a felülvizsgálat megindítását meghatározott jogi keret szabályozza, és az eljárás megindítása nem keletkeztethet jogos elvárásokat a vizsgálat kimenetelét illetően. Másodsorban a jelenlegi vizsgálat a szilícium valamennyi minőségi osztályára kiterjed. A fenti (183)–(188) preambulumbekezdésben vázolt okok miatt a Bizottság az aktív feldolgozási eljárás keretében történő behozatalt nem vette bele a kár megszüntetéséhez szükséges mérték számításába.

               (196)

               A nyilvánosságra hozatalt követően néhány érdekelt fél az állította, hogy a Bizottság helytelenül járt el, amikor a szilícium aktív feldolgozási eljárás keretében történő behozatalát kizárta a kár megszüntetéséhez szükséges mérték számításából. Azzal érveltek továbbá, hogy ezáltal a Bizottság a Kínából a felülvizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló szilíciumbehozatal több mint 75 %-át kizárta, nem számította ki a mintába felvett kínai exportáló gyártókra vonatkozóan a kár megszüntetéséhez szükséges egyedi mértékeket, ahogy nem számította ki a kár megszüntetéséhez szükséges reprezentatív mértéket sem, és valójában a rendelkezésre álló tényeket vette alapul.

               (197)

               A Bizottság a dömping és a kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének hatályvesztési felülvizsgálata során végzett elemzéséből nem zárta ki a Kínából vagy bármely más országból érkező, aktív feldolgozási eljárás keretében történő szilíciumbehozatalt, hiszen az aktív feldolgozási eljárás keretében történő behozatal az uniós gazdasági ágazat szilíciumfém-értékesítése számára jelent versenyt.

               (198)

               Ennek ellenére a – kár vizsgálatára korlátozódó – részleges időközi felülvizsgálat során a Bizottság a vámköteles behozatal alapján határozta meg a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket (lásd a fenti (187) preambulumbekezdést). Az aktív feldolgozási eljárás keretében megvalósuló szilíciumbehozatal azért nem szerepelt a kár megszüntetéséhez szükséges mérték számításában, mivel az aktív feldolgozási eljárás keretében megvalósuló behozatalt nem bocsátják szabad forgalomba, és így nem vonatkoznak rá dömpingellenes vagy szerződéses vámok.

               (199)

               Amint a fenti (189) preambulumbekezdésben is szerepel, a vámköteles behozatalt elsősorban az alumíniumipar részére történő értékesítések, míg az aktív feldolgozási eljárás keretében megvalósuló behozatalt elsősorban a vegyipar számára történő értékesítések teszik ki. A Bizottság körültekintően elemezte az e behozatalok közötti árkülönbséget. Amint a fenti (192) preambulumbekezdésben is szerepel, az árkülönbség inkább a vámeljárásokban keresendő, hiszen sem az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai, sem az analóg országbeli gyártó belföldi értékesítési árai nem mutattak markáns árkülönbséget.

               (200)

               Az aktív feldolgozási eljárás keretében megvalósuló szilíciumbehozatal ára úgy tűnik, hogy a kínai exportáló gyártók eltérő árképzési gyakorlatából ered. Ezt megerősítik az árkülönbségekkel kapcsolatos azon állítások is, amelyeket ugyanezen érdekelt felek tettek a nyilvánosságra hozatalt követő észrevételeikben. A Bizottság ezért úgy határozott, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket a szabad forgalomba bocsátásra szánt szilíciumbehozatal jelentős volumenére alapozva határozza meg.

               (201)

               A nyilvánosságra hozatalt követően néhány érdekelt fél azzal érvelt, hogy a vegyipari minőségű szilícium magasabb ára nem a kínai exportáló gyártók eltérő árképzési gyakorlatának eredménye.

               (202)

               Ahogy arra a fenti (189) preambulumbekezdés is rávilágít, a Bizottság az uniós gazdasági ágazat alumíniumipari felhasználók részére történő értékesítéseit a Kínából származó összes vámköteles behozatallal vetette össze. Az összehasonlítás mindkét oldalán az alumíniumipar részére történt értékesítések szerepelnek. A kár megszüntetéséhez szükséges mérték megállapításához kizárólag az alumíniumipari minőségű szilíciumot vette alapul, az egyik oldalon az uniós gazdasági ágazat által gyártottat, míg a másik oldalon a vámköteles behozatalt. Következésképpen egy ilyen összehasonlítás szempontjából nincs jelentősége annak, hogy az aktív feldolgozási eljárás keretében megvalósuló behozatal során felszámított árak a kínai exportáló gyártók eltérő árképzési gyakorlatához kötődnek-e.

               (203)

               Ahogy a fenti (196) preambulumbekezdésben is szerepel, az érdekelt felek azt állították, hogy a Bizottság nem számította ki a mintában szereplő kínai együttműködő exportáló gyártókra vonatkozóan a kár megszüntetéséhez szükséges egyedi mértékeket, ahogy nem számította ki a kár megszüntetéséhez szükséges reprezentatív mértéket sem. Ez arra a tényre vezethető vissza, hogy a szóban forgó összes gyártó olyan uniós felhasználók részére értékesítette az érintett terméket, amelyek aktív feldolgozási eljárás keretében feldolgozták a szilíciumot, majd a szilíciumot tartalmazó termékeket Unión kívüli vevők részére exportálták.

               (204)

               Amint a fenti (188) preambulumbekezdésben is szerepel, a mintába felvett négy együttműködő exportáló gyártó esetében az Unióba irányuló exportértékesítések mindegyike aktív feldolgozási eljárás keretében valósult meg. A kár megszüntetéséhez szükséges mérték számítását így csak országos alapon, az Eurostattól származó, vámköteles behozatalra vonatkozó statisztikai információk alapján lehetett elvégezni. A Bizottság úgy találta, hogy kivitelezhetetlen és lehetetlen lett volna annak szimulációja, hogy az egyes mintába felvett gyártók esetében mi lett volna a Kínából behozott szilícium ára akkor, ha a behozatal szabad forgalomba bocsátása esetén a szilíciumot uniós vegyipari felhasználók számára értékesítik. A Bizottság megítélése szerint egy ilyen jellegű szimuláció mindenképpen kevésbé megbízható eredményeket hozna az alumíniumipar számára értékesített szilícium tényleges árain alapuló eredményekhez képest. A Bizottság véleménye szerint kivitelezhetetlen annak megállapítása, hogy milyen hatást gyakorolna az árakra, ha a szerződéses és dömpingellenes vámok egyszerű hozzáadása helyett az aktív feldolgozási eljárás keretében megvalósuló behozatalt kiemelnék az aktív feldolgozásra jellemző specifikus piaci környezetből.

               (205)

               Ugyancsak ezen okokból kifolyólag, valamint tekintettel a fenti (192) preambulumbekezdésben említett helyettesíthetőségre, a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket csak országos alapon, az Eurostattól származó, vámköteles behozatalra vonatkozó statisztikai információk alapján lehetett kiszámítani. Minden más számítás kivitelezhetetlen lenne.

               (206)

               Ugyanezek az érdekelt felek korábbi olyan dömpingellenes vizsgálatokra hivatkoztak, amelyek során az aktív feldolgozási eljárás keretében megvalósult behozatal a bizottsági elemzés részét képezte.

               (207)

               Amint azt a fenti (196) preambulumbekezdés is kihangsúlyozza, az aktív feldolgozási eljárás keretében megvalósuló behozatal szerepelt a Bizottság hatályvesztési felülvizsgálattal kapcsolatos elemzésében. A Bizottság tudomásul vette az érdekelt felek által a 11. cikk (3) bekezdése szerinti korábbi vizsgálatokra tett hivatkozásokat, de nem találta úgy, hogy analógia lenne ezek az ügyek és a jelenlegi részleges időközi felülvizsgálat között.

               (208)

               A fémkalciumra vonatkozó eljárások kapcsán az 1999-es rendelet (11) felvetette az aktív feldolgozás keretében történő behozatal kérdését, de az arra vonatkozott, hogy a szóban forgó behozatalt szerepeltetni kell-e a piaci részesedés kárfelméréshez készített számításában. A szilíciumra vonatkozó jelenlegi eljárás során a Bizottság a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó elemzése kapcsán a piaci részesedés meghatározásába belevette az aktív feldolgozási eljárás keretében Kínából, Brazíliából és Ausztráliából származó behozatalt is.

               (209)

               Ami a furfuraldehidre vonatkozó eljárásokat illeti, a 2012-es rendelet (12) megszüntette a dömpingellenes intézkedések időközi felülvizsgálatát, és hatályon kívül helyezte az intézkedéseket. A rendelet nem állapított meg a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket.

               (210)

               A glifozátra vonatkozó eljárások során a vizsgálat megállapította, hogy jóllehet a Kínából származó újabb behozatal több mint 90 %-a aktív feldolgozási eljárás keretében valósult meg, a számításba az egyetlen együttműködő exportőr valamennyi értékesítését szerepeltetni kell (13). Valójában nem lehetett elkülöníteni az aktív feldolgozási eljárás keretében megvalósult értékesítéseket az egyéb értékesítésektől, mivel a vizsgálatban csak egy importőr, és egyetlen felhasználó sem működött együtt. Emellett a Bizottság nem tudott statisztikai adatokat igénybe venni, mivel ugyanaz a vámügyi kód alatt különböző terméktípusokat is bejelentettek (95 %-os koncentrációjú sav és 62 %-os koncentrációjú só). Végezetül az így kiszámított, a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket nem vették igénybe, mivel meghaladta a dömpingkülönbözetet.

               (211)

               Ugyanezek az érdekelt felek azt állították, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges mérték számítása azért is helytelen, mivel az alumíniumipari minőségű szilícium elsődleges és másodlagos alkalmazása terén az árak eltérőek.

               (212)

               Amint az a fenti (138) preambulumbekezdésben is szerepel, a Bizottság az uniós gazdasági ágazat által az alumíniumfelhasználóknak értékesített szilícium valamennyi minőségi osztályára vonatkozó részletes adatok alapján nem állapította meg, hogy a minőségi osztályok közötti különbségek érezhető hatással lennének az átlagárra. A Kínából behozott szilíciumot illetően megjegyzendő, hogy mivel a négy együttműködő exportáló gyártó esetében az exportértékesítések mindegyike aktív feldolgozási eljárás keretében valósult meg, az Eurostattól származó, vámköteles behozatalra vonatkozó statisztikai információk alapján nem lehetett ugyanilyen részletes elemzést készíteni az alumíniumfelhasználók részére értékesített szilícium minőségi osztályairól.

               (213)

               Ugyanakkor az alumíniumipari minőségi osztályok elsődleges és másodlagos alkalmazására vonatkozó állítás értékelése érdekében a Bizottság – a fenti (139) preambulumbekezdésben leírt elemzésen túl – adatelemzést végzett az uniós piacon megvalósult értékesítések jelentős részét illetően, ha ismert volt, hogy elsődleges vagy másodlagos alkalmazásra irányuló értékesítésekről van-e szó. A Bizottság ezen elemzés alapján arra a következtetésre jutott, hogy annak még akkor sincs érezhető hatása a kár megszüntetéséhez szükséges mérték számítására, ha feltételezzük, hogy a vámköteles behozatal egészét – ahogy az érdekelt felek állítják – kizárólag másodlagos alumíniumipari felhasználók részére értékesítik.

               (214)

               A nyilvánosságra hozatalt követően a Euroalliages az Eurostat olyan statisztikai adataira hivatkozott, amelyek az átlagos importárak csökkenését mutatták hét és nyolc hónappal a felülvizsgálati időszakot követően, és azt állította, hogy e csökkent árak figyelmen kívül hagyásával a Bizottság elmulasztotta felmérni a kár megszüntetéséhez szükséges mértékben bekövetkezett változások tartós jellegét.

               (215)

               Az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdése szerint a vizsgálat ténymegállapításait a vizsgálati időszakra kell alapozni, és a vizsgálati időszakot követő időszakra vonatkozó információkat rendszerint nem lehet figyelembe venni. Az állítást ezért elutasították.

               (216)

               A (189) preambulumbekezdésben említett összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki. A kár megszüntetéséhez szükséges mérték így kapott eredménye 16,8 %.

         7.2.   Végleges dömpingellenes intézkedések

               (217)

               A hatályvesztési felülvizsgálattal kapcsolatos ténymegállapításokra való tekintettel a Bizottság megállapítja, hogy a Kínából származó szilícium behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

               (218)

               Következésképpen a 42/2007/EK tanácsi rendelet (14) értelmében a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó intézkedéseknek a Koreai Köztársaságban feladott, akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként megjelölt szilícium behozatalára történő kiterjesztését, valamint a 311/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet (15) értelmében a Tajvanon feladott, akár Tajvanról származóként, akár nem ilyenként bejelentett érintett termék behozatalára történő kiterjesztését szintén fenn kell tartani.

               (219)

               A kár vizsgálatára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálattal kapcsolatos ténymegállapításokra való tekintettel a Bizottság megállapítja, hogy a Kínából származó szilícium behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések mértékét módosítani kell. A Kínából származó szilícium behozatalára dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésében előírt alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A Bizottság összevetette a kár megszüntetéséhez szükséges, a fenti (211) preambulumbekezdésben megállapított mértéket és az előzőleg a 467/2010/EU végrehajtási rendeletben megállapított dömpingkülönbözetet. A vám összegét a dömpingkülönbözet, illetve a kár megszüntetéséhez szükséges mérték közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni.

               (220)

               A fentiek alapján a dömpingellenes vámtételek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

                           Vállalat

                           Dömpingkülönbözet

                           A kár megszüntetéséhez szükséges mérték

                           Végleges dömpingellenes vám

                           Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi

                           16,3 %

                           16,8 %

                           16,3 %

                           Minden más vállalat

                           19,0 %

                           16,8 %

                           16,8 %

               (221)

               Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat ténymegállapításai alapján állapították meg. Ennek megfelelően a vámok az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. E vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett jogi személyek által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében külön nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó. Esetükben az egyedi dömpingellenes vámtételek egyike sem alkalmazandó.

               (222)

               Amennyiben egy vállalat módosítja cégjegyzék szerinti nevét vagy címét, kérelmezheti a szóban forgó egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (16). A kérelemnek tartalmaznia kell az összes releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének vagy címének megváltoztatása nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát, név- és címváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítést tesznek közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               (223)

               Az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 2804 69 00 KN-kód alá besorolt szilícium behozatalára.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

               Vállalat

               Végleges dömpingellenes vám (%)

               TARIC-kiegészítő kód

               Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi

               16,3

               A971

               Minden más vállalat

               16,8

               A999

         (3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó megfelelő hatályos rendelkezések alkalmazandók.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. július 1-jén.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  HL L 131., 2010.5.29., 1. o.

      (3)  HL C 371., 2014.10.18., 17. o.

      (4)  HL C 174., 2015.5.28., 10. o.

      (5)  HL C 287., 2015.9.1., 5. o.

      (6)  Chemicals Research Unit, www.crugroup.com

      (7)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az EU számára kritikus fontosságú nyersanyagok jegyzékének felülvizsgálatáról és a nyersanyag-politikai kezdeményezés végrehajtásáról, 2014. május 26., COM(2014) 297 final.

      (8)  WT/DS395 – Kína: Különböző alapanyagok exportjára vonatkozó intézkedések.

      (9)  HL L 343., 2015.12.29., 1. o.

      (10)  HL L 345., 1997.12.16., 1. o.

      (11)  HL L 94., 1999.4.9., 1. o.

      (12)  HL L 165., 2012.6.26., 4. o.

      (13)  HL L 303., 2004.9.30., 1. o.

      (14)  HL L 13., 2007.1.19., 1. o.

      (15)  HL L 95., 2013.4.5., 1. o.

      (16)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, CHAR 04/39, 1049 Brussels, Belgium.