title: A Bizottság (EU) 2020/1215 végrehajtási rendelete (2020. augusztus 21.) a Kínai Népköztársaságból származó extrudált alumíniumtermékek behozatalára vonatkozó nyilvántartásbavételi kötelezettség bevezetéséről

text:
                  24.8.2020

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 275/16

         A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1215 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2020. augusztus 21.)
         a Kínai Népköztársaságból származó extrudált alumíniumtermékek behozatalára vonatkozó nyilvántartásbavételi kötelezettség bevezetéséről
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 14. cikke (5) bekezdésére,
         a tagállamok tájékoztatását követően,
         mivel:

                     (1)

                     Egy, a European Aluminium (a továbbiakban: panaszos vagy EA) által 2020. január 3-án az extrudált alumíniumtermékek teljes uniós termelésének több mint 25 %-át képviselő gyártók nevében benyújtott panasz nyomán az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) egy, az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) közzétett értesítés (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) útján 2020. február 14-én bejelentette, hogy dömpingellenes eljárást indít a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó extrudált alumíniumtermékek Unióba érkező behozatalával kapcsolatban.

               1.   A NYILVÁNTARTÁSBAVÉTELI KÖTELEZETTSÉG TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK

                     (2)

                     A Kínából származó, nyilvántartásbavételi kötelezettség tárgyát képező termék (a továbbiakban: érintett termék): rúd, profil (az üreges is), cső; nem összeszerelve; szerkezetben való felhasználásra előkészítve is (például méretre vágva, fúrva, hajlítva, élén ferdére vágva, menettel ellátva); legfeljebb 99,3 % alumíniumtartalmú ötvözött vagy ötvözetlen alumíniumból (a továbbiakban: vizsgált termék).

                     (3)

                     A következők nem tartoznak a termékkörbe:

                                 i.

                                 a – például hegesztéssel vagy kötőelemekkel – egymáshoz erősített, részegységet alkotó termékek;

                                 ii.

                                 a hegesztett csövek;

                                 iii.

                                 az olyan egybecsomagolt készletben lévő termékek, amelyek tartalmazzák mindazokat az alkatrészeket, amelyek szükségesek a készterméknek az alkatrészek további megmunkálása vagy alakítása nélküli összeszereléséhez („késztermékkészlet”).

                     (4)

                     Az érintett termék jelenleg az ex 7604 10 10, ex 7604 10 90, 7604 21 00, 7604 29 10, 7604 29 90, ex 7608 10 00, 7608 20 81, 7608 20 89 és ex 7610 90 90 (TARIC-kódok: 7604101011, 7604109011, 7604109025, 7604109080, 7608100011, 7608100080, 7610909010) KN-kódok alá tartozik. A fenti KN- és TARIC-kódok csak tájékoztató jellegűek.

               2.   KÉRELEM

                     (5)

                     2020. június 23-án a panaszos az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése alapján nyilvántartásba vétel iránti kérelmet nyújtott be. A panaszos annak érdekében kérte az érintett termék behozatalára vonatkozóan a nyilvántartásbavételi kötelezettség bevezetését, hogy az intézkedéseket – az alaprendeletben meghatározott összes feltétel teljesülése esetén – később a nyilvántartásba vétel megkezdésének napjától lehessen az érintett behozatalokra alkalmazni.

               3.   A NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL INDOKOLÁSA

                     (6)

                     Az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése szerint a Bizottság utasíthatja a vámhatóságokat a behozatalok nyilvántartásba vételéhez szükséges lépések megtételére annak érdekében, hogy az intézkedéseket – az alaprendeletben meghatározott összes feltétel teljesülése esetén – később a nyilvántartásba vétel megkezdésének napjától lehessen az érintett behozatalokra alkalmazni. A behozatalok nyilvántartásba vételére vonatkozó kötelezettség az uniós gazdasági ágazatnak az intézkedés indokoltságát elegendő mértékben bizonyító kérelmére vezethető be.

                     (7)

                     A panaszos szerint a nyilvántartásba vételt az indokolja, hogy az érintett termék dömping tárgyát képezi. Az alacsony árú behozatal piaci részesedésének növekedése jelentős kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak, aláásva a lehetséges végleges vámok javító hatását.

                     (8)

                     A Bizottság az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése tükrében megvizsgálta a kérelmet. A Bizottság megvizsgálta, hogy az importőröknek tudomásuk volt-e vagy tudniuk kellett volna-e a dömpingről, annak mértékéről és a vélt vagy megállapított kárról. Emellett azt is megvizsgálta, hogy a behozatal jelentős mértékben tovább nőtt-e, és emiatt – a növekedés időzítése és mértéke, valamint az egyéb körülmények figyelembevételével – valószínűsíthető-e az alkalmazandó végleges dömpingellenes vám javító hatásának súlyos romlása.

               3.1.   Az importőrök tudomása a dömpingről, annak mértékéről, valamint a vélt kárról

                     (9)

                     A dömpinget illetően a Bizottságnak ebben a szakaszban elegendő bizonyíték áll rendelkezésére arra vonatkozóan, hogy az érintett termék Kínából érkező behozatala dömpingelt behozatal.

                     (10)

                     A panaszos bizonyítékokkal szolgált különösen a dömpingről, amely az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban megállapított, torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján számtanilag képzett rendes érték és az érintett termék Unióba irányuló exportja során alkalmazott (gyártelepi szinten megállapított) exportár összehasonlításán alapul. Ennek alapján a kiszámított dömpingkülönbözetek Kína vonatkozásában jelentősek, legfeljebb 37 %-ot tesznek ki.

                     (11)

                     Ezeket az információkat az eljárás megindításáról szóló értesítés tartalmazta.

                     (12)

                     E feltételt illetően az egyik független importőr arra hivatkozva emelt kifogást a behozatalok kérelmezett nyilvántartásba vétele ellen, hogy nem állapítható meg a dömping korábbi fennállása, mert a vizsgálat még folyamatban van.

                     (13)

                     A 10. cikk (4) bekezdésének c) pontja azonban nem követeli meg a dömping korábbi fennállását. Az említett rendelkezés ehelyett feltételezi, hogy a dömping korábban fennállt, illetve az importőrnek tudomása volt vagy tudnia kellett volna a dömpingről.

                     (14)

                     Azáltal, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítés megjelent az Európai Unió Hivatalos Lapjában, az importőröknek tudomása volt vagy legalább tudniuk kellett volna a dömpingről. Az eljárás megindításáról szóló értesítés az összes érdekelt fél, elsősorban az importőrök számára nyilvánosan elérhető dokumentum. Továbbá az importőrök – mint a vizsgálatban érdekelt felek – hozzáféréssel rendelkeznek a panasz nem bizalmas változatához. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy az importőröknek abban az időpontban tudomása volt vagy tudniuk kellett volna a dömping vélt fennállásáról és mértékéről, valamint a vélt kárról.

                     (15)

                     A panaszos bizonyítékokat szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a vizsgált terméknek az érintett országból érkező behozatala összességében abszolút értelemben és piaci részesedését tekintve egyaránt nőtt. A panaszos által szolgáltatott bizonyítékok azt mutatják, hogy 2020 márciusa és májusa között a behozott érintett termék volumene és árai – egyéb következmények mellett – kedvezőtlenül hatottak az uniós gazdasági ágazat által értékesített mennyiségekre, az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott árszintre és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésére, és ezáltal jelentős mértékben rontották az uniós gazdasági ágazat összteljesítményét.

                     (16)

                     Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a nyilvántartásba vétel első feltétele teljesül.

               3.2.   A behozatal jelentős mértékű további növekedése

                     (17)

                     A behozatal nyilvántartásba vétele iránti kérelmében a panaszos bizonyítékokkal szolgált a behozatal jelentős mértékű további növekedéséről. E célból a panaszos a panaszban ismertetett módszert alkalmazta a 2020 márciusa és májusa közötti behozatali volumenek kiszámításához, és ezeket a mennyiségeket a 2019. év ugyanazon hónapjaiban mért mennyiségekkel hasonlította össze. A panaszban alkalmazott módszernek megfelelően a figyelembe vett KN-kódok a következők voltak: 7604 21 00, 7604 29 10, 7604 29 90, 7608 20 81, 7608 20 89 és ex 7610 90 90. Az utóbbi KN-kódot illetően a panaszos fenntartotta, hogy becslése szerint az említett kód alá tartozó volumenek 95 %-át az érintett termék tette ki.

                     (18)

                     A vizsgálat során a Bizottság elemezte, hogy a Kínából érkező behozatal volumenét a fent ismertetett módszer (a panaszban ismertetett módszer) szerint kell-e kiszámítani, vagy más módszer megfelelőbb lehet-e. E célból észrevételeket és információkat kért az érdekelt felektől, továbbá felkérte az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóságot és a nemzeti vámhatóságokat, hogy folytassanak vizsgálatokat és nyújtsanak be információkat. A Bizottság a bizalmas TARIC-adatokat is megvizsgálja annak megállapítása érdekében, hogy azok relevánsak-e az elemzés szempontjából. A dömpingellenes vizsgálat ezen része folyamatban van. E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben említett további KN-kódok (lásd még a (4) preambulumbekezdést) alá tartozó behozatal elhanyagolható (3). Ezért ebben a szakaszban a Bizottság helyénvalónak tartotta e kérelem elemzése során, hogy a behozatal növekedésére vonatkozó követelményt a panaszban említett KN-kódok figyelembevételével és két forgatókönyv alapján vizsgálja meg. Az első forgatókönyv a panaszban ismertetett, 6 KN-kódot alkalmazó módszert veszi figyelembe, a második pedig ugyanazokat a fent említett KN-kódokat használja, de nem veszi figyelembe az ex 7610 90 90 KN-kódot. A folyamatban lévő elemzéshez mindkét módszer 8 számjegyű KN-kódot használ.

                     (19)

                     Az első módszert (a panaszban ismertetett módszert) alkalmazva a kérelemben szereplő – és a Bizottság által az ügy iratanyagában rendelkezésre álló adatokkal összehasonlított – adatok értelmében a Kínából az Unióba érkező behozatal volumene 2020 márciusa és májusa között abszolút értelemben mintegy 17 %-kal csökkent 2019 ugyanezen hónapjaihoz képest. A jelek szerint ez összefügg a behozatal és a fogyasztás 2020 márciusa és májusa közötti általános csökkenésével, ami a Covid19-járvány okozta piaci körülményekre vezethető vissza. A panaszos bizonyítékkal szolgált arra vonatkozóan is, hogy az uniós gazdasági ágazat termelése és értékesítése ugyanebben az időszakban 28 %-kal csökkent, ugyanakkor a Kínából származó behozatal a 2019 márciusa és májusa közötti mintegy 10 %-ról körülbelül 12 %-ra nőtt a 2020 márciusa és májusa közötti időszakban, ami 20 %-os növekedést jelent. Így a fogyasztáshoz viszonyítva nőtt a Kínából származó behozatal a 2020 márciusa és májusa közötti időszakban.

                     (20)

                     A második módszer szerint, vagyis a 7610 90 90 KN-kód figyelembevétele nélkül, a kérelem bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy a Kínából érkező behozatal volumene 2020 márciusa és májusa között abszolút értelemben 16 %-kal csökkent a 2019. év ugyanezen időszakához képest. A fent említettek szerint az uniós gazdasági ágazat termelése és értékesítése 28 %-kal esett vissza az érintett terméket illetően. E fejlemények eredményeként a Kínából származó behozatal piaci részesedése a 2019 márciusa és májusa közötti mintegy 4,9 %-ról körülbelül 5,6 %-ra nőtt a 2020 márciusa és májusa közötti időszakban, ami relatív értelemben 15 %-os növekedést jelent.

                     (21)

                     E feltételt illetően az egyik független importőr arra hivatkozva emelt kifogást a behozatalok kérelmezett nyilvántartásba vétele ellen, hogy a Kínából származó behozatal 2020 márciusa és májusa között regisztrált relatív növekedése annak lehet betudható, hogy az ország gazdasági tevékenységét korábban érintették zavarok és korábban indították újra, az Unióban viszont mindez később következett be. Az említett importőr szerint ezek a rendkívüli piaci körülmények arra ösztönözhették az importőröket, hogy bővítsék készleteiket, kihasználva a kedvező piaci feltételeket.

                     (22)

                     Elvileg nem zárható ki, hogy a Covid19-járvánnyal kapcsolatos zavarok bekövetkezésének időpontja érinthetett bizonyos szállítmányokat. Azonban a 3 hónapos időkeret elég hosszú a behozatali tendenciák érdemleges értékeléséhez, az importőr által ismertetett tények és körülmények figyelembevétele mellett is. A Bizottság ezért úgy vélte, hogy a 2020 márciusa és májusa közötti időszak kellően reprezentatív a jelen elemzés elvégzéséhez.

                     (23)

                     Az említett importőr továbbá azzal érvelt, hogy a kedvező piaci feltételek miatt azok a vállalatok készletezhettek behozott termékeket, amelyek elegendő pénzügyi eszközökkel rendelkeztek. Amennyiben ez az érv megerősítést nyer, úgy nem szolgálhat indokként a kérelmezett nyilvántartásba vétel kifogásolására, hanem épp ellenkezőleg, pontosabb magyarázatot adna az importok ismertetett növekedésére és megerősítené azt, és ezáltal indokolttá tenné a behozatalok nyilvántartásba vételét.

                     (24)

                     Az egyik exportáló gyártó is kifogást emelt a nyilvántartásba vétel iránti kérelem ellen. E gyártó szerint helytelen összehasonlítani az európai termelést a behozatalokkal, a két folyamat (az egyik ipari, a másik kereskedelmi folyamat) eltérő jellege miatt. Azonban a (19) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az uniós gazdasági ágazat termelése és értékesítése egyaránt csökkent. Ezért a piaci részesedések összehasonlítása ugyanazon a szinten, nevezetesen az értékesítések szintjén történik. Ezért a felvetés tényszerűen nem volt helytálló, így a Bizottság elutasította.

                     (25)

                     Az említett exportáló gyártó arra is rámutatott, hogy a gazdasági recesszió hatásai valószínűleg arra ösztönözték az exportáló gyártókat, hogy a nemzeti piacra koncentráljanak. Ennek ellenére, a fent ismertetettek szerint, a Kínából Unióba érkező behozatal piaci részesedése nőtt. Az említett gyártó ezen kívül arra is rámutatott, hogy az uniós értékesítései nem dömpingeltek, és bizonyítékkal szolgált arra vonatkozóan, hogy az uniós értékesítési volumenjei csökkentek a 2020 márciusa és májusa közötti időszakban. Emlékeztetni kell azonban arra, hogy a nyilvántartásba vétel feltételeit az uniós piac egészének és a Kínából érkező összes behozatal szintjén kell ellenőrizni, ezért az egyes exportáló gyártók értékesítési volumenjei nem relevánsak. Végezetül az exportáló gyártó a panaszosok állítólagos versenyellenes stratégiájával kapcsolatos érveket ismertetett, melyek jelen elemzés szempontjából szintén nem relevánsak.

                     (26)

                     A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a két forgatókönyv fenti számadatai – a behozott termékek piaci körülményekre visszavezethető, abszolút értelemben vett csökkenése ellenére – bizonyítékkal szolgáltak a behozatal jelentős mértékű, relatív értelemben vett növekedésére, és ezért arra a következtetésre jutott, hogy a nyilvántartásba vétel iránti kérelem második feltétele is teljesül.

               3.3.   A vám javító hatásának romlása

                     (27)

                     A Bizottságnak elegendő bizonyíték áll rendelkezésére arra vonatkozóan, hogy a tovább csökkenő áron érkező kínai behozatal folyamatos növekedése további kárt okozna.

                     (28)

                     A (19)–(20) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint mindkét módszer elegendő bizonyítékot szolgáltat arra vonatkozóan, hogy a Kínából érkező behozatal piaci részesedése 2020 márciusa és májusa között nőtt, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése pedig mintegy 78 %-ról 74 %-ra esett vissza ebben az időszakban.

                     (29)

                     Ezenkívül a kérelem bizonyítékot tartalmazott a Kínából érkező behozatal átlagáraira vonatkozóan. A bizonyítékul szolgáló adatokat a Bizottság összehasonlította az ügy iratanyagában szereplő adatokkal. A 7604 és a 7608 vámtarifaszám alá tartozó 5 kód alá tartozó behozatal átlagára a 2019 márciusa és májusa közötti 3 029 EUR/tonnáról 3 010 EUR/tonnára esett vissza 2020 márciusa és májusa között, ami 1 %-os csökkenést jelent. A 6 KN-kód alá tartozó behozatal átlagára (a panaszban ismertetett módszert alkalmazva) ugyanebben az időszakban 3 %-kal nőtt, a 2019 márciusa és májusa közötti 2 994 EUR/tonnáról 3 086 EUR/tonnára. Úgy tűnik, hogy ezek a viszonylag kismértékű árváltozások azt jelzik, hogy az említett behozatalok által gyakorolt árnyomás a továbbiakban is megfelel a panaszban említett árnyomásnak.

                     (30)

                     Figyelembe véve továbbá, hogy az extrudált alumíniumtermékek ágazatában magasak az állandó költségek, egyértelmű, hogy a piaci részesedés és a termelés visszaesése a nyereségesség csökkenését fogja eredményezni a 2020 márciusa és májusa közötti időszakban.

                     (31)

                     E tények azt mutatják, hogy a behozatal relatív értelemben vett, jelentős mértékű további növekedése valószínűsíthetően súlyosan rontaná az alkalmazandó vámok javító hatását. Ugyanis észszerűen feltételezhető, hogy az érintett termék behozatala tovább növelheti a piaci részesedést az ideiglenes intézkedések bevezetését megelőzően, mivel – ha születnek ilyen intézkedések – azok bevezetésére legkésőbb 2020. október 13. körül kerülne sor.

                     (32)

                     A behozatalnak az ügy megindítása után bekövetkező további növekedése miatt – a növekedés időzítése és mértéke, valamint az egyéb körülmények (így a panaszban ismertetett kínai kapacitásfelesleg és a kínai exportáló gyártók árazási magatartásának) figyelembevételével – visszamenőleges hatályú alkalmazás hiányában valószínűsíthetően súlyosan romlana bármilyen végleges vám javító hatása.

                     (33)

                     A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a behozatalok nyilvántartásba vételének harmadik feltétele is teljesül.

               3.4.   Következtetés

                     (34)

                     A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az érintett termék behozatalára vonatkozó nyilvántartásbavételi kötelezettségnek az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdésével összhangban történő bevezetéséhez.

               4.   ELJÁRÁS

                     (35)

                     A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy ismertessék írásban és támasszák alá bizonyítékokkal álláspontjukat. A Bizottság továbbá meghallgathatja az érdekelt feleket, amennyiben azok írásban olyan kérelmet nyújtanak be, melyből kitűnik, hogy meghallgatásukat különleges okok indokolják.

               5.   NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL

                     (36)

                     Annak érdekében, hogy amennyiben a vizsgálat ténymegállapításai alapján dömpingellenes vámok kerülnek kivetésre, ezek a vámok a szükséges feltételek teljesülése esetén – az irányadó rendelkezésekkel összhangban – visszaható hatállyal is kivethetőek legyenek a nyilvántartásba vett behozatalokra, az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése alapján az érintett termék behozatalait nyilvántartásba kell venni.

                     (37)

                     Egy esetleges jövőbeni kötelezettség a dömpingellenes vizsgálat megállapításaiból származna.

                     (38)

                     A dömpingellenes vizsgálat megindítása érdekében benyújtott panaszban foglalt becslések szerint az érintett termék esetében az átlagos dömpingkülönbözet legfeljebb 37 %, a kár megszüntetéséhez szükséges átlagos mérték pedig 40 % felettire tehető. Ennek alapján a lehetséges jövőbeli kötelezettség a panaszban említett dömpingkülönbözet szintjére, nevezetesen az érintett termék CIF-alapon meghatározott importértékének legfeljebb 37 %-ára tehető.

               6.   SZEMÉLYES ADATOK KEZELÉSE

                     (39)

                     A Bizottság az e vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően kezeli,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk

               (1)   A Bizottság az (EU) 2016/1036 rendelet 14. cikkének (5) bekezdése alapján utasítja a vámhatóságokat a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7604 10 10, ex 7604 10 90, 7604 21 00, 7604 29 10, 7604 29 90, ex 7608 10 00, 7608 20 81, 7608 20 89 és ex 7610 90 90 (TARIC-kódok: 7604101011, 7604109011, 7604109025, 7604109080, 7608100011, 7608100080, 7610909010) KN-kódok alá tartozó, következőképpen meghatározott termék Unióba érkező behozatalainak nyilvántartásba vételéhez szükséges lépések megtételére: rúd, profil (az üreges is), cső; nem összeszerelve; szerkezetben való felhasználásra előkészítve is (például méretre vágva, fúrva, hajlítva, élén ferdére vágva, menettel ellátva); legfeljebb 99,3 % alumíniumtartalmú ötvözött vagy ötvözetlen alumíniumból. A következők nem tartoznak a termékkörbe:

                           i.

                           a – például hegesztéssel vagy kötőelemekkel – egymáshoz erősített, részegységet alkotó termékek;

                           ii.

                           a hegesztett csövek;

                           iii.

                           az olyan egybecsomagolt készletben lévő termékek, amelyek tartalmazzák mindazokat az alkatrészeket, amelyek szükségesek a készterméknek az alkatrészek további megmunkálása vagy alakítása nélküli összeszereléséhez („késztermékkészlet”).

               (2)   A nyilvántartásba vételt e rendelet hatálybalépése után kilenc hónappal meg kell szüntetni.

               (3)   A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy az e rendelet kihirdetésétől számított 21 napon belül ismertessék írásban álláspontjukat, állításaikat támasszák alá bizonyítékokkal, illetve kérelmezzék meghallgatásukat.

            2. cikk
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2020. augusztus 21-én.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

            (2)  HL C 51., 2020.2.14., 26. o.

            (3)  Az eljárás megindítását követően a (4) preambulumbekezdésben említett többi TARIC-kód (7604101011, 7604109011, 7604109025, 7604109080, 7608100011, 7608100080) alatt csupán elhanyagolható volumeneket hoztak be az érintett termékből.

            (4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).


title: A Bizottság (EU) 2020/1216 végrehajtási rendelete (2020. augusztus 24.) az (EU) 2017/1570 végrehajtási rendelettel hatályon kívül helyezett kötelezettségvállalást megszegő Zhejiang Trunsun Solar Co Ltd. által kiállított számlák érvénytelenítéséről

text:
                  25.8.2020

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 276/1

         A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1216 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2020. augusztus 24.)
         az (EU) 2017/1570 végrehajtási rendelettel hatályon kívül helyezett kötelezettségvállalást megszegő Zhejiang Trunsun Solar Co Ltd. által kiállított számlák érvénytelenítéséről
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. és 14. cikkére,
         tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 13. és 24. cikkére,
         tekintettel a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló, 2013. december 2-i 1238/2013/EU tanácsi végrehajtási rendeletre (3) és különösen annak 3. cikkére,
         tekintettel a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló, 2013. december 2-i 1239/2013/EU tanácsi végrehajtási rendeletre (4) és különösen annak 2. cikkére,
         tekintettel a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vámoknak az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről és az (EU) 2016/1037 rendelet 19. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat megszüntetéséről szóló, 2017. március 1-jei (EU) 2017/366 bizottsági végrehajtási rendeletre (5),
         tekintettel a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről és az (EU) 2016/1036 rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat megszüntetéséről szóló, 2017. március 1-jei (EU) 2017/367 bizottsági végrehajtási rendeletre (6),
         tekintettel a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő és dömpingellenes vámok kivetéséről szóló (EU) 2017/366 végrehajtási rendelet és (EU) 2017/367 végrehajtási rendelet módosításáról, valamint a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára vonatkozó dömpingellenes és szubvencióellenes eljárásokkal kapcsolatban a végleges intézkedések alkalmazási időszaka tekintetében felajánlott kötelezettségvállalás elfogadásának megerősítéséről szóló 2013/707/EU végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. szeptember 15-i (EU) 2017/1570 bizottsági végrehajtási rendeletre (7),
         mivel:
         A.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS ÉS EGYÉB INTÉZKEDÉSEK

                     (1)

                     Az 1238/2013/EU végrehajtási rendelettel a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó vagy ott feladott modulok és elemek (a továbbiakban: érintett termék) Unióba irányuló behozatalára. Az 1239/2013/EU végrehajtási rendelettel a Tanács végleges kiegyenlítő vámot is kivetett az érintett termék Unióba irányuló behozatalára.

                     (2)

                     A Kínai Gép- és Elektronikus Termék Export-import Kereskedelmi Kamara (a továbbiakban: CCCME) az exportáló gyártók egy csoportja nevében árra vonatkozó kötelezettségvállalást nyújtott be a Bizottságnak. A Bizottság a 2013/423/EU határozattal (8) elfogadta ezt az árra vonatkozó kötelezettségvállalást az ideiglenes dömpingellenes vám tekintetében. Az exportáló gyártók egy csoportja és a CCCME által az árra vonatkozóan felajánlott kötelezettségvállalás módosított változatával kapcsolatos értesítést követően a Bizottság a 2013/707/EU végrehajtási határozattal (9) megerősítette az árra vonatkozó módosított kötelezettségvállalás elfogadását a végleges dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések alkalmazási időszaka tekintetében (a továbbiakban: kötelezettségvállalás). A Bizottság a kötelezettségvállalást többek között a B917 TARIC-kiegészítő kód alá tartozó Zhejiang Trunsun Solar Co. Ltd (a továbbiakban: Trunsun Solar) exportáló gyártó tekintetében is elfogadta.

                     (3)

                     A Bizottság emellett határozatot hozott a kötelezettségvállalás végrehajtásának pontosításáról (10), valamint elfogadott 15 rendeletet, amelyekkel több exportáló gyártó tekintetében visszavonta a kötelezettségvállalás elfogadását (11).

                     (4)

                     A Bizottság az (EU) 2016/185 (12) és az (EU) 2016/184 végrehajtási rendelettel (13) kiterjesztette a Kínából származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes és kiegyenlítő vámokat a Malajziában és Tajvanon feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára, ami alól több valódi exportáló gyártó is mentesült.

                     (5)

                     A Bizottság az (EU) 2017/367 végrehajtási rendelettel (a továbbiakban: a hatályvesztési felülvizsgálatot követő dömpingellenes rendelet) kiterjesztette a Kínából származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámot az (EU) 2016/1036 rendelet (a továbbiakban: dömpingellenes alaprendelet) 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat nyomán, valamint megszüntette a dömpingellenes alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot.

                     (6)

                     A Bizottság az (EU) 2017/366 végrehajtási rendelettel (a továbbiakban: a hatályvesztési felülvizsgálatot követő szubvencióellenes rendelet) kiterjesztette a Kínából származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámot az (EU) 2016/1037 rendelet (a továbbiakban: szubvencióellenes alaprendelet) 18. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat nyomán, valamint megszüntette a szubvencióellenes alaprendelet 19. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot.

                     (7)

                     A Bizottság az (EU) 2017/1570 végrehajtási rendelettel (a továbbiakban: a hatályon kívül helyezésről szóló rendelet) a kötelezettségvállalást hatályon kívül helyezte.

                     (8)

                     A Bizottság a 2018/C 310/06 (14) és a 2018/C 310/07 (15) értesítésekben bejelentette, hogy a Kínából származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára vonatkozó dömpingellenes vám és szubvencióellenes vám 2018. szeptember 3-án hatályát vesztette.

               B.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS FELTÉTELEI

                     (9)

                     A kötelezettségvállalás feltételei szerint az exportáló gyártók vállalták többek között azt, hogy az első független uniós vevő részére nem értékesítik az érintett terméket egy adott minimális importár (a továbbiakban: minimális importár) alatt. A minimális importárhoz negyedéves kiigazítási mechanizmust alkalmaztak, amelyhez a modulok nemzetközi piacon jegyzett, Bloomberg-adatbázis szerinti azonnali árai szolgáltak referenciaként.

                     (10)

                     A kötelezettségvállalás – egy nem teljeskörű felsorolás formájában – egyértelművé tette azt is, hogy mi minősült a kötelezettségvállalás megszegésének. A felsorolás tartalmazta többek között azt, ha az exportáló gyártó olyan kereskedelmi számlát állított ki, amelynek alapjául szolgáló pénzügyi ügylet nem felelt meg a számla névértékének. Ezen túlmenően olyan kereskedelmi számla kibocsátása, amely esetében a nettó eladási ár nem felelt meg a minimális importárnak, szintén jogsértésnek minősült.

                     (11)

                     A kötelezettségvállalás feltételei szerint minden exportáló gyártó vállalta, hogy nem állít ki kereskedelmi számlát az érintett termék olyan értékesítési ügyleteiről, amelyek nem feleltek meg a kötelezettségvállalásban meghatározott kötelezettségek egyikének sem. Ezért az exportáló gyártó kizárólag a hatályvesztési felülvizsgálatot követő dömpingellenes rendelet III. mellékletében és szubvencióellenes rendelet 2. mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelő számlákat (a továbbiakban: kötelezettségvállalási számla) állíthatott ki, és a terméket a hatályos kötelezettségvállalás feltételei mellett értékesíthette. Más szóval az exportőrök a hatályvesztési felülvizsgálatot követő dömpingellenes rendelet V. melléklete és szubvencióellenes rendelet 4. melléklete értelmében a kötelezettségvállalás hatálya alatt nem állíthattak ki „rendes” kereskedelmi számlát. E kötelezettségvállalások meghatározásának időpontja a számla kiállításának időpontja volt.

                     (12)

                     A kötelezettségvállalással kapcsolatos jelentéstételi kötelezettség továbbá előírta, hogy minden egyes exportáló gyártó köteles többek között negyedévente jelentést benyújtani a Bizottságnak az uniós független vevőknek történő közvetlen értékesítéseiről, a vele kapcsolatban álló Unión belüli feleknek történő értékesítéseiről, valamint a vele kapcsolatban álló felek által az első független uniós vevő részére végrehajtott értékesítésekről (a továbbiakban: viszonteladás). Ennek értelmében a negyedéves jelentésekben közölt adatoknak teljeskörűeknek és helytállóknak kell lenniük, és a jelentett ügyleteknek teljes mértékben meg kell felelniük a kötelezettségvállalás feltételeinek.

                     (13)

                     Hasonlóképpen, az exportáló gyártók azt is vállalták, hogy a kötelezettségvállalás végrehajtása során esetlegesen felmerülő – technikai vagy egyéb – nehézségek vagy kérdések esetén egyeztetnek a Bizottsággal.

               C.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS HATÁLYON KÍVÜL HELYEZÉSE

                     (14)

                     A Bizottság eredetileg több mint 120 vállalat/vállalatcsoport részéről fogadta el a kötelezettségvállalást. Az azóta eltelt időszak során a Bizottság 19 vállalat tekintetében visszavonta a kötelezettségvállalás elfogadását. Közülük 17 esetében a kötelezettségvállalás feltárt megszegése volt az ok, míg a másik két vállalatnál az alkalmazott üzleti modell miatt kivitelezhetetlenné vált a kötelezettségvállalásban foglaltak teljesítésének nyomon követése. Ezenkívül 16 további kínai vállalat önkéntesen lépett ki a kötelezettségvállalásból.

                     (15)

                     A hatályon kívül helyezésről szóló rendelettel a Bizottság hatályon kívül helyezte a kötelezettségvállalást, és egy változó mértékű, minimális importár formájában alkalmazott vámot (a továbbiakban: minimális importár formájú változó vám) vezetett be. A minimális importár formájú változó vám rendszere azt jelenti, hogy mentesül a vám alól az az erre jogosult behozatal, amelynek bejelentett értéke eléri vagy meghaladja a minimális importár formájú változó vámot. A vámhatóságok viszont azonnal kivetik a vámokat, ha a terméket a minimális importár formájú változó vám alatti áron importálják. A minimális importár formájú változó vámból való részesülés érdekében a hatályvesztési felülvizsgálatot követő dömpingellenes rendelet V. melléklete és szubvencióellenes rendelet 4. melléklete szerinti kereskedelmi számlát akkor kellett bemutatni, amikor az áruk szabad forgalomba kerültek az Unióban.

                     (16)

                     A Bizottság a hatályon kívül helyezésről szóló rendelet 2017. október 1-jei hatálybalépésekor és annak (54) és (57) preambulumbekezdésével összhangban folytatta a kötelezettségvállalás betartása kapcsán végzett vizsgálatokat, és indokoltnak tartotta, hogy azoknak az áruknak a tekintetében, amelyeket még a kötelezettségvállalás mellett bocsátottak szabad forgalomba, új vizsgálatokat indítson. Az említett vizsgálatok esetében vámtartozás keletkezik a szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó árunyilatkozat elfogadásakor: a) ha megállapítást nyer, hogy a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó vállalatok által számlázott importárukat illetően a kötelezettségvállalás egy vagy több feltétele nem teljesült; vagy b) ha a Bizottság konkrét ügyletekre hivatkozó és a vonatkozó kötelezettségvállalási számlákat érvénytelennek nyilvánító rendeletben vagy határozatban megállapítja a kötelezettségvállalás megszegését.

                     (17)

                     A hatályon kívül helyezésről szóló rendelet 2017. október 1-jén lépett hatályba, ezért időbeli hatályánál fogva csak az ezen a napon vagy azt követően megvalósult behozatalra alkalmazandó. A 2017. október 1-je előtt kiállított számlákat szintén érvényteleníteni kell. Ez attól függetlenül érvényes, hogy e számlákat mikor mutatták be a vámhatóságoknak, és magában foglalja azokat az eseteket is, amikor azokra a hatályvesztési felülvizsgálatot követő dömpingellenes rendelet V. melléklete és szubvencióellenes rendelet 4. melléklete szerinti, a behozatalra vonatkozó kereskedelmi számlaként 2017. október 1-jén vagy azt követően hivatkoztak.

                     (18)

                     A Bizottság az (EU) 2018/1551 (16), (EU) 2019/1329 (17) és az (EU) 2020/444 végrehajtási rendelettel (18) érvénytelenítette négy, a kötelezettségvállalás fennállása alatt a kötelezettségvállalást megszegő exportáló gyártó által kiállított számlákat.

               D.   AZ EXPORTÁLÓ GYÁRTÓKKAL KAPCSOLATOS NYOMON KÖVETÉS

                     (19)

                     A szlovén pénzügyi hatóságok – a dömpingellenes alaprendelet 8. cikkének (7) bekezdése és 14. cikkének (7) bekezdése, valamint a szubvencióellenes alaprendelet 13. cikkének (9) bekezdése és 24. cikkének (7) bekezdése alapján – bizonyítékokat nyújtottak be a Bizottságnak arra vonatkozóan, hogy a Trunsun Solar nem teljesítette a kötelezettségvállalását. Ez a bizonyíték a Trunsun Solar által egy importőr részére 2017. október 1. előtt kiállított kereskedelmi számlákkal képviselt ügyleteket érinti. A Trunsun Solar a hatályvesztési felülvizsgálatot követő dömpingellenes rendelet V. melléklete és a szubvencióellenes rendelet 4. melléklete alapján minden egyes ügyletre vonatkozóan kiállította mind a kötelezettségvállalási számlát, mind a kereskedelmi számlát. A hatályvesztési felülvizsgálatot követő dömpingellenes rendelet V. melléklete, illetve a szubvencióellenes rendelet 4. melléklete szerinti kötelezettségvállalási számla és kereskedelmi számla ugyanarra a szállítmányra, azonos számlaszámra, azonos számladátumra, azonos mennyiségre és azonos számlaárra vonatkozik. Az importőr a két számlát együtt használta fel 2017. október 1-jén vagy azt követően ahhoz, hogy a minimális importár formájú változó vámból részesüljön. A Bizottság elemezte továbbá a Trunsun Solar által a jelentéstételi kötelezettségei keretében benyújtott információkat, és összehasonlította különösen a pénzügyi hatóságok által benyújtott számlákon feltüntetett árakat, valamint a Trunsun Solar által ugyanezen számlaszámokra vonatkozóan bejelentett árakat.

                     (20)

                     A (21)–(24) preambulumbekezdésekben ismertetett megállapítások a szlovén pénzügyi hatóságoktól kapott bizonyítékok nyomán a Trunsun Solar esetében feltárt kötelezettségszegésekkel kapcsolatosak.

               E.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI SZÁMLÁK ÉRVÉNYTELENÍTÉSÉNEK INDOKAI

                     (21)

                     A szlovén pénzügyi hatóságoktól kapott információk és a Trunsun Solar által negyedéves jelentéseiben a Bizottságnak benyújtott információk alapján a következő információkra derült fény. A Trunsun Solar által a hatályvesztési felülvizsgálatot követő dömpingellenes rendelet V. melléklete, illetve szubvencióellenes rendelet 4. melléklete alapján 2017. október 1. előtt a szolárpanelekre vonatkozóan kiállított kötelezettségvállalási számlákon és kereskedelmi számlákon a minimális importárnál alacsonyabb ár szerepelt, megsértve ezzel a kötelezettségvállalásnak a (9) preambulumbekezdésben ismertetett rendelkezéseit. Ezek a szlovén pénzügyi hatóságok által továbbított számlák. Ugyanakkor a Trunsun Solar ezeket a számlákat kötelezettségvállalási számlaként jelentette be a Bizottságnak, de a szlovén pénzügyi hatóságoknak benyújtott számlákon szereplő árnál magasabb árat tüntetett fel, hogy a Bizottságnak az legyen a benyomása, hogy az alkalmazandó minimális importárat betartották.

                     (22)

                     A szlovén pénzügyi hatóságoktól kapott bizonyítékok alapján úgy tűnik, hogy egy importőr a hatályon kívül helyezésről szóló rendelet hatálybalépését követően vámkezelte a Trunsun Solartól vásárolt szolárpaneleket. Az említett importőr által a vámkezeléshez bemutatott számlákon ugyanaz a dátum és hivatkozási szám szerepel, mint a Trunsun Solar által a Bizottságnak bejelentett, a kötelezettségvállalási számlák táblázatában. A számlák nem feleltek meg a hatályvesztési felülvizsgálatot követő dömpingellenes rendelet III. mellékletében, illetve szubvencióellenes rendelet 2. mellékletében a kötelezettségvállalási számlákra vonatkozóan meghatározott tartalmi követelményeknek. E számlák ugyanis nem tartalmazták a kötelezettségvállalási számláknak a hatályvesztési felülvizsgálatot követő dömpingellenes rendelet III. mellékletének 1. és 9. pontjában, illetve szubvencióellenes rendelet 2. mellékletében felsorolt kötelező elemeit (vagyis e számlákon nem szerepelt sem a kért rovat, sem a vállalat tisztségviselőjének neve, sem az előírt aláírt nyilatkozat). Ezenkívül e számlákat a Bizottságnak bejelentett értéknél alacsonyabb értéken állították ki.

                     (23)

                     A Trunsun Solar az érintett számlákat még a kötelezettségvállalás hatálya alatt bocsátotta ki. Ezenkívül a Trunsun Solar ezeket a számlákat kötelezettségvállalási számlaként jelentette be a Bizottságnak. Ugyanezen számlák alapján a CCCME kiállította a kapcsolódó kötelezettségvállalási igazolásokat. Később, a kötelezettségvállalás hatályon kívül helyezését követően a független importőr arra használta fel a számlákat, hogy vámkezeljék azokat a szolárpaneleket, amelyekre kötelezettségvállalási igazolást állítottak ki.

                     (24)

                     Amíg a kötelezettségvállalás hatályban volt, és az éves kvótát nem érték el, a Trunsun Solar számára megtiltották, hogy a hatályvesztési felülvizsgálatot követő dömpingellenes rendelet V. melléklete, illetve szubvencióellenes rendelet 4. melléklete alapján kereskedelmi számlákat bocsásson ki. Mindazonáltal a Trunsun Solar megsértette ezt a tilalmat azzal, hogy a kötelezettségvállalási számlákkal párhuzamosan és ugyanazon ügyletekre vonatkozóan állított ki ilyen számlákat.

                     (25)

                     Következésképpen a Trunsun Solar megszegte kötelezettségvállalásait, először is azáltal, hogy olyan kötelezettségvállalási számlákat állított ki, amelyek alapjául szolgáló pénzügyi ügyletek nem feleltek meg a minimális importárnak (lásd a (21) preambulumbekezdést); másodszor a hatályvesztési felülvizsgálatot követő dömpingellenes rendelet III. mellékletében és szubvencióellenes rendelet 2. mellékletében meghatározott tartalmi követelményeknek meg nem felelő kötelezettségvállalási számlák kiállításával, harmadszor a számla időpontjában alkalmazandó minimális importárnak megfelelő értékesítési ár bejelentésével, miközben valójában a rendes kereskedelmi számlán szereplő értékesítési ár alacsonyabb volt a Bizottságnak bejelentettnél ((21) preambulumbekezdés), negyedszer pedig a hatályvesztési felülvizsgálatot követő dömpingellenes rendelet V. és szubvencióellenes rendelet 4. melléklete szerinti párhuzamos kereskedelmi számlák kiállításával.

               F.   A VONATKOZÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI SZÁMLÁK

                     (26)

                     A Trunsun Solar által a kötelezettségvállalás megszegése mellett lebonyolított értékesítési ügyletek ((21)–(23) preambulumbekezdés) a következő kötelezettségvállalási számlákhoz kapcsolódtak:

                                 A kötelezettségvállalás tárgyát képező árut kísérő kötelezettségvállalási számla száma

                                 A kibocsátás időpontja

                                 TS-1708013-7

                                 2017.8.30.

                                 TS-1708015-1

                                 2017.9.6.

                                 TS-1708013-6

                                 2017.8.30.

                                 TS-1708015-4

                                 2017.9.13.

                                 TS-1708013-5

                                 2017.8.30.

                                 TS-1708013-1

                                 2017.8.23.

                                 TS-1708013-2

                                 2017.8.23.

                                 TS-1708015-3

                                 2017.9.13.

                                 TS-1708013-3

                                 2017.8.23.

                                 TS-1708013-4

                                 2017.8.30.

                                 TS-1708015-2

                                 2017.9.6.

                                 TS-1708013-8

                                 2017.9.6.

               G.   ÍRÁSBELI BEADVÁNYOK ÉS MEGHALLGATÁSOK

                     (27)

                     Az érdekelt felek tájékoztatást kaptak a ténymegállapításokról, mindenekelőtt a kötelezettségvállalási számlák érvénytelenítésére irányuló szándékról. A dömpingellenes alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 13. cikkének (9) bekezdése alapján az érdekelt felek számára biztosították a lehetőséget meghallgatásukra és észrevételeik megtételére.

                     (28)

                     A CCCME és a Trunsun Solar 2020. május 29-én és június 1-jén nyújtott be írásbeli észrevételeket. A Trunsun Solar meghallgatást kért, amelyre 2020. június 9-én került sor. A meghallgatást követően a Trunsun Solar 2020. június 12-én kiegészítő beadványt nyújtott be. A Bizottság mérlegelte és az alábbiakban foglaltak szerint megválaszolta az észrevételeket.

                     (29)

                     A CCCME és a Trunsun Solar is azt állította, hogy a (26) preambulumbekezdésben felsorolt értékesítési ügyleteket a hatályon kívül helyezésről szóló rendelet, nem pedig a kötelezettségvállalás szabályozta, mivel szerintük az értékesítési ügyletekre alkalmazandó jogi keretet az az időpont határozta meg, amikor a szolárpaneleket az Unióban szabad forgalomba bocsátották, más szóval vámkezelték. Állításuk alátámasztására a Bizottság szolgálatainak a CCCME-hez intézett, 2017. szeptember 28-i e-mailjére hivatkoztak, amelyben a Bizottság szolgálatai azt válaszolták, hogy az Uniós Vámkódex 172. cikkének (2) bekezdésével összhangban a vám-árunyilatkozat elfogadásának időpontja határozza meg az alkalmazandó minimális importárat. A CCCME továbbá megerősítette ezt az állítást a dömpingellenes alaprendelet 10. cikkének (1) bekezdésére és 5. cikkére, valamint a szubvencióellenes alaprendelet 16. cikkének (1) bekezdésére és 10. cikkére való hivatkozással, amelyek az áruk szabad forgalomba bocsátásának időpontját jelölték meg az intézkedés alkalmazhatóságának határidejeként.

                     (30)

                     A Bizottság megjegyzi, hogy a (26) preambulumbekezdésben felsorolt értékesítési ügyletek a Trunsun Solar és az importőr között 2017. augusztus 23. és szeptember 13. között, azaz jóval a Bizottság e-mailjének elküldése előtt jöttek létre. Ezenkívül ebben az időpontban az egyetlen alkalmazandó jogi keret a kötelezettségvállalás volt. A hatályon kívül helyezésről szóló rendeletet 2017. szeptember 15-én fogadták el, és 2017. szeptember 16-án tették közzé, majd 2017. október 1-jén lépett hatályba.

                     (31)

                     A Bizottság továbbá a CCCME-nek címzett 2017. szeptember 20-i levelében egyértelművé tette, hogy a vámok és a minimális importár formájú változó vám 2017. október 1-jétől automatikusan alkalmazandó az EU-ba történő szabad forgalomba bocsátásra bejelentett árukra, még akkor is, ha az árukat az említett időpont előtt kiállított kötelezettségvállalási számla és kötelezettségvállalási igazolás kíséri. A Bizottság továbbá tisztázta, hogy a CCCME és az exportáló gyártók az említett időponttól, azaz 2017. október 1-jétől mentesültek a kötelezettségvállalás 5. pontja szerinti jelentéstételi kötelezettségük alól. Ezért annak ellenére, hogy a szóban forgó szolárpaneleket a hatályon kívül helyezésről szóló rendelet hatálybalépésekor szabad forgalomba bocsátották, a Trunsun Solar valószínűleg nem bocsáthatta ki a megfelelő számlákat, és nem köthette meg az értékesítési ügyleteket az akkori, azaz a kötelezettségvállalás szerintitől eltérő jogi keret alapján. Ezért ezt az állítást a Bizottság elutasítja.

                     (32)

                     A CCCME és a Trunsun Solar továbbá azt állította, hogy mivel a szabad forgalomba bocsátás időpontja határozza meg az alkalmazandó jogi keretet, a Trunsun Solar nem sértette meg kötelezettségvállalásait, mivel a kötelezettségvállalás a szóban forgó szolárpanelek szabad forgalomba bocsátásának időpontjában már nem volt hatályban. Konkrétabban, a Trunsun Solar szerint a kötelezettségvállalás szerinti jelentéstételi kötelezettség és a minimális importárnak való megfelelés már nem volt alkalmazandó ezekre a behozatalokra. Következésképpen a Trunsun Solar szerint a Bizottság nem érvénytelenítheti a kötelezettségvállalási számlákat, mivel a kötelezettségvállalásra vonatkozó rendelkezések és az azok megsértéséből eredő jogkövetkezmények nem szabályozták a szóban forgó behozatalt.

                     (33)

                     A (31) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Trunsun Solart kötötte a kötelezettségvállalás az értékesítési ügyletek megkötésekor és a kötelezettségvállalási számlák kiállításakor. A kötelezettségvállalás 2017. október 1-jéig hatályban volt. 2017. szeptember 20-i levelében a Bizottság kifejtette, hogy a CCCME és az exportáló gyártók 2017. október 1-jétől mentesülnek a kötelezettségvállalási kötelezettség alól, és kérte, hogy az értékesítéseket 2017. szeptember 30-ig jelentsék be a Bizottságnak. Pusztán az a tény, hogy a szóban forgó szolárpaneleket a hatályon kívül helyezésről szóló rendelet értelmében bocsátották szabad forgalomba az EU-ban, nem jelenti azt, hogy a Trunsun Solarnak nem kell megfelelnie a kötelezettségvállalásnak, amíg az még hatályban volt. A fentiekre tekintettel a Bizottság ezen állításokat elutasította.

                     (34)

                     Ezenfelül a CCCME és a Trunsun Solar azt állította, hogy a Bizottság nem rendelkezik jogi hatáskörrel arra, hogy kivizsgálja a 2017. október 1-je után szabad forgalomba bocsátott szolárpanelekre vonatkozó kötelezettségvállalások megsértését. A Trunsun Solar szerint a hatályon kívül helyezésről szóló rendelet (54) és (57) preambulumbekezdése szerint a Bizottság folytathat az árra vonatkozó kötelezettségvállalás tiszteletben tartása kapcsán indított vizsgálatokat, továbbá új vizsgálatokat is indíthat azon áruk tekintetében, amelyeket még az árra vonatkozó kötelezettségvállalás mellett bocsátottak szabad forgalomba.

                     (35)

                     A (33) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság megjegyzi, hogy az a tény, hogy a szóban forgó szolárpaneleket a hatályon kívül helyezésről szóló rendelet értelmében bocsátották szabad forgalomba az EU-ban, nem jelenti azt, hogy a Trunsun Solarnak nem kellett megfelelnie az akkor még hatályban lévő kötelezettségvállalásnak. Ezenkívül a szolárpanelek tekintetében a szóban forgó értékesítési ügyleteket az importőrrel kötötték meg, és a kötelezettségvállalási számlákat és a megfelelő kötelezettségvállalási igazolásokat a kötelezettségvállalás időtartama alatt állították ki. Ezt az állítást a Bizottság ezért elutasítja.

                     (36)

                     A Trunsun Solar beadványában kifejtette a (26) preambulumbekezdésben felsorolt ügyletek ténybeli hátterét: kiállította a 12 kötelezettségvállalási számlát, amelyek a kötelezettségvállalási számlák időpontjában érvényes minimális importár szintjén egy importőrnek történő szolárpanel-értékesítésre vonatkoznak. A Trunsun Solar 2017. augusztus 23. és szeptember 13. között kiállította a 12 kötelezettségvállalási számlát, és a CCCME-től megszerezte a megfelelő kötelezettségvállalási igazolásokat. A hatályon kívül helyezésről szóló rendelet 2017. szeptember 16-i közzétételét követően az importőr és a Trunsun Solar közötti tárgyalás során a hatályon kívül helyezésről szóló rendelettel bevezetendő minimális importár alapú változó vám szintjére, lefelé igazították ezen értékesítési ügyletek eladási árát. Ennek következtében a Trunsun Solar és az importőr 2017. szeptember 20-án kiegészítő megállapodást írt alá, és a Trunsun Solar a hatályvesztési felülvizsgálatot követő dömpingellenes rendelet V. mellékletében és szubvencióellenes rendelet 4. mellékletében foglalt rendelkezéseknek megfelelően 12 új kereskedelmi számlát (a továbbiakban: a minimális importár formájú változó vámról szóló számlák) állított ki újra. E számlákat ugyanarra a napra dátumozták vissza, mint a kötelezettségvállalási számlákat. A Trunsun Solar azt állította, hogy az egyéb ügyleti dokumentumokkal való összhang biztosítása és a kötelezettségvállalási számlák helyett újak kiállítása érdekében a kötelezettségvállalási számlákkal azonos dátummal és hivatkozási számmal kiállította a 12 minimális importár formájú változó vámról szóló számlákat, és hogy tudomása szerint ez utóbbiakat az importőr nem mutatta be vámkezeléskor. A Trunsun Solar továbbá azt állította, hogy a hatályon kívül helyezésről szóló rendeletnek való megfelelés érdekében kiállította a minimális importár formájú változó vámra vonatkozó számlákat. Állítása szerint amennyiben az importőr csak a kötelezettségvállalási számlákat nyújtja be vámkezelés céljából, a minimális importár formájú változó vám alkalmazásának feltételei nem teljesültek volna, mivel ezek a számlák nem feleltek meg a hatályvesztési felülvizsgálatot követő dömpingellenes rendelet V. mellékletében és szubvencióellenes rendelet 4. mellékletében meghatározott követelményeknek.

                     (37)

                     A Bizottság először is megjegyzi, hogy a Trunsun Solar csak akkor tudott kötelezettségvállalási számlákat kiállítani, amikor a kötelezettségvállalás hatályban volt. A hatályvesztési felülvizsgálatot követő dömpingellenes rendelet V. mellékletében és szubvencióellenes rendelet 4. mellékletében foglalt rendelkezéseknek megfelelően tilos volt a kereskedelmi számlák kiállítása. A Bizottság 2017. szeptember 20-án pontosan ebben a szellemben tisztázta, hogy a szolárpaneleknek a kötelezettségvállalási számlával és igazolással kísért és október 1-jétől vámkezelt behozatala a hatályon kívül helyezésről szóló rendelet hatálya alá tartozik, és megfelel annak. Másodszor, míg a Trunsun Solar azt állította, hogy 2017. szeptember 20. után újra kiadta a minimális importár formájú változó vámot tartalmazó számlákat, a Bizottság megjegyzi, hogy a szóban forgó szolárpanelek nagy többségét már ezen időpont előtt az EU-ba szállították, és ezért azokat csak a megfelelő kötelezettségvállalási számlával lehetett volna szállítani. Harmadszor, a Trunsun Solar megkérdőjelezte a kötelezettségvállalás értelmét és hatékonyságát azáltal, hogy alacsonyabb áron és értéken, kereskedelmi szempontból saját hátrányára újra kiállította a minimális importár formájú változó vámot tartalmazó számlákat az importőrnek már leszállított szolárpanelekre vonatkozó kötelezettségvállalási számlák felváltása céljából. Negyedszer, a Trunsun Solar újra kiadta a számlákat, mivel arra számított, hogy a szóban forgó szolárpaneleket a hatályon kívül helyezésről szóló rendelet értelmében bocsátják szabad forgalomba. A szóban forgó szolárpanelek tekintetében semmilyen más kereskedelmi indok nem idézte elő az árcsökkenést. Végül a Trunsun Solar nem a valós értékükön, hanem a kötelezettségvállalási számla értékén és árán jelentette be a Bizottságnak a szóban forgó értékesítéseket, annak ellenére, hogy a jelentéstétel jóval az alacsonyabb értékű, a minimális importár formájú számlák kiállítása után történt. A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a (26) preambulumbekezdésben felsorolt értékesítéseket a kötelezettségvállalás alapján kötötték meg, és azokat a megfelelő kötelezettségvállalási számlának és igazolásnak kellett volna kísérnie, valamint hogy az árnak meg kellett volna felelnie a kötelezettségvállalási árnak.

                     (38)

                     A Bizottság azt is megjegyzi, hogy a (26) preambulumbekezdésben felsorolt értékesítési ügyletek mindegyike esetében az importőr két számlasorozatot mutatott be vámkezeléskor: egy számla a hatályvesztési felülvizsgálatot követő dömpingellenes rendelet V. és szubvencióellenes rendelet 4. mellékletében foglalt rendelkezéseknek megfelelően, valamint egy másik számla, amelyet a Bizottság kötelezettségvállalási számlának tekintett. A két számla azonos jellemzőkkel rendelkezett (időpont, hivatkozási szám, vevő, mennyiség és érték), de eltérő formátummal és fizetési feltételekkel. A Bizottság azt is megjegyzi, hogy a Trunsun Solar által a 2017. szeptember 20-i kiegészítő megállapodást (lásd a (37) preambulumbekezdést) követően állítólagosan kiállított minimális importár formájú változó vámot tartalmazó számlák fizetési feltételei nincsenek összhangban az utóbbiban megállapított fizetési feltételekkel. Ez kérdéseket vet fel a minimális importár formájú változó vámot tartalmazó számlák megbízhatóságával és pontosságával kapcsolatban.

                     (39)

                     A Trunsun Solar azt állította, hogy a kötelezettségvállalási számlák és a minimális importár formájú változó vámot tartalmazó számlák érvénytelenítésére irányuló bizottsági javaslat sérti a jogos elvárás elvét, mivel a Trunsun Solar arra számított, hogy a minimális importár formájú változó vám 2017. október 1-jén vagy azt követően lesz alkalmazandó az EU-ba irányuló behozatalára. Továbbá a Trunsun Solar szerint a Bizottság nem állapította meg, hogy a Trunsun Solar nem tett eleget a hatályon kívül helyezésről szóló rendelet egyetlen követelményének sem.

                     (40)

                     A (31) preambulumbekezdésben említettek szerint a Trunsun Solart kötötte a kötelezettségvállalás, amikor a szóban forgó értékesítési ügyleteket megkötötték az importőrrel. A hatályon kívül helyezésről szóló rendeletet nem tették közzé, és nem is lépett hatályba az értékesítési ügyletek és a kapcsolódó kereskedelmi számlák megkötésekor. A Trunsun Solar ezért kérte és kapta meg a megfelelő kötelezettségvállalási igazolásokat, és ezeket az értékesítéseket kötelezettségvállalási értékesítésként jelentette be a Bizottságnak. A Bizottság megállapította, hogy azáltal, hogy a Trunsun Solar nem tartotta be a hatályos kötelezettségvállalási követelményeket, nem részesülhetett volna a hatályon kívül helyezésről szóló rendelettel bevezetett minimális importár formájú változó vám előnyeiből. Ezeket az állításokat ezért a Bizottság elutasítja. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a minimális importár formájú változó vámról szóló számlákat a bizottsági szolgálatok 2017. szeptember 28-i e-mailjét megelőzően állították ki. Következésképpen ez az e-mail valószínűleg nem keletkeztethetett jogos elvárásokat a megküldését megelőző időpontban. Mindenesetre ezen e-mail tartalma nem utal arra, hogy a kötelezettségvállalás teljesítése esetleg 2017. október 1. előtt megszűnhetne.

                     (41)

                     A Trunsun Solar azt állította, hogy a Bizottság jelenlegi javaslata aránytalan, mivel a szolárpaneleket a minimális importár formájú változó vám teljeskörű betartása mellett bocsátották szabad forgalomba az EU-ban, és így nem gyakoroltak káros hatást az uniós gazdasági ágazatra. Következésképpen a Trunsun Solarra nem vonatkozhatnak ugyanazok a szankciók, mint más olyan vállalatokra, amelyek szándékosan megszegték a kötelezettségvállalást.

                     (42)

                     A Bizottság megvizsgálja, hogy egy vállalat tiszteletben tartja-e a kötelezettségvállalást a kötelezettségvállalás feltételeit illetően. Az exportáló gyártó elfogadta a kötelezettségvállalás feltételeit. Cserébe jogosult a számára legkedvezőbb kereskedelmi védelmi intézkedésekre, mivel lehetővé teszi számára, hogy – amennyiben eleget tesz a kötelezettségvállalásnak – elkerülje a vámok megfizetését (19). Ezért a szokásos vámforma alkalmazása nem aránytalan egy olyan helyzetben, amikor az exportáló gyártó megszegte a kötelezettségvállalást, hanem egyszerűen csak a szokásos szabályok alkalmazása, mivel a kötelezettségvállalás megszegése nem indokolja a legkedvezőbb elbánást. A Trunsun Solar egyetlen érve annak igazolására, hogy az érvénytelenítés miért lenne aránytalan, az, hogy az áruk behozatalakor lényegében megfelelt a minimális importár formájú változó vámnak. Ez az érv már önmagában azért sem helytálló, mert egy konkrét exportügylet tényleges dömpingjének kérdése csak a dömpingellenes alaprendelet (20) 11. cikkének (8) bekezdése szerinti esetleges visszatérítés szempontjából releváns. Ha a minimális importár betartásának eredményeként a konkrét export dömpingkülönbözete csökkent, vagy akár megszűnt, az importőr visszatérítést kérhet. Ezenkívül a Bizottság megjegyzi, hogy a jogsértés bekövetkeztekor nem volt biztosíték arra, hogy a vámkezelésre 2017. szeptember 30. után valóban sor kerül. Ebben az esetben a Bizottság úgy véli, hogy a Trunsun Solar megszegte a (25) preambulumbekezdésben foglalt kötelezettségvállalásait. Ezért a Bizottság elutasítja azt az állítást, hogy a Bizottság javaslata aránytalan.

                     (43)

                     A CCCME és a Trunsun Solar is azt állította, hogy a Bizottság nem érvenytelenítheti a kötelezettségvállalási számlákat, mivel az 1238/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában, az (EU) 2017/367 végrehajtási rendelet 2. cikke (2) bekezdésének b) pontjában, az 1239/2013/EU végrehajtási rendelet 2. cikke (2) bekezdésének b) pontjában és az (EU) 2017/366 végrehajtási rendelet 2. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglalt felhatalmazó rendelkezések hatályukat vesztették, és azokat az (EU) 2017/1570 végrehajtási rendelet visszavonta, ami azt jelenti, hogy jelenleg nincs olyan jogi rendelkezés, amely lehetővé tenné a kötelezettségvállalási számlák érvénytelenítését. A Trunsun Solar továbbá azt állította, hogy a Bizottságnak nincs jogalapja, hogy érvénytelenítse a minimális importár alapú változó vámra vonatkozó számlákat, mivel a hatályvesztési felülvizsgálatot követő dömpingellenes rendelet 2. cikke (2) bekezdésének b) pontja és szubvencióellenes rendelet 2. cikke (2) bekezdésének b) pontja csak a Bizottság azon hatáskörére hivatkozik, hogy érvénytelenítse a kötelezettségvállalás megsértését magában foglalva kiállított kötelezettségvállalási számlákat.

                     (44)

                     A Trunsun Solar továbbá azt állította, hogy a Bizottság nem rendelheti el a már szabad forgalomba bocsátott korábbi importra vonatkozó vámok állítólagos visszamenőleges hatályú beszedését. A Trunsun Solar érvelése szerint a dömpingellenes és kiegyenlítő vámok visszamenőleges hatályú beszedése anélkül, hogy a szóban forgó importra előzetesen ideiglenes vámot vettek volna nyilvántartásba és vetettek volna ismételten ki, sértené a dömpingellenes alaprendelet 8. cikkének (1), (9) és (10) bekezdését, valamint 10. cikkének (5) bekezdését, továbbá a szubvencióellenes alaprendelet 13. cikkének (1), (9) és (10) bekezdését, valamint 16. cikkének (5) bekezdését.

                     (45)

                     E tekintetben a Bizottság rámutatott, hogy a dömpingellenes alaprendelet 8. cikkének (10) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 13. cikkének (10) bekezdése szerint abban az esetben vethető ki ideiglenes vám, ha a kötelezettségvállaláshoz vezető vizsgálat még nem zárult le. Mindazonáltal ezek a rendelkezések a jelenlegihez hasonló esetekben nem alkalmazandók.

                     (46)

                     Ez az ügy a dömpingellenes és kiegyenlítő vámok ideiglenes nem fizetésével kapcsolatos helyzet megszüntetésére vonatkozik, mivel a nem fizetés feltételei a továbbiakban már nem álltak fenn.

                     (47)

                     A Bizottság emlékeztet arra, hogy a 2013/423/EU határozata értelmében a kötelezettségvállalás megszegése konkrét ügyletekre utalhat (21). A kötelezettségvállalás megszegése az említett ügyletek tekintetében olyan számlákban nyilvánult meg, amelyeket a Bizottságnak érvénytelenítenie kell. Ezáltal a tagállamok vámhatóságai a teljes vámtartozást beszedhetik. Ez nem sérti a vámhatóságok azon lehetőségét, hogy ezeket a vámokat attól függetlenül beszedjék, hogy a Bizottság az 1238/2013/EU és az 1239/2013/EU végrehajtási rendelet általános szabályai alapján hivatalosan megállapította a kötelezettségvállalás megszegését.

                     (48)

                     Az érvénytelenítő rendeletek révén a Bizottság értesíti a tagállamok vámhatóságait az alkalmazandó dömpingellenes és kiegyenlítő vámok ideiglenes be nem szedésének felfüggesztéséről, valamint arról, hogy az érintett importok tekintetében az egyedi vámokat be kell szedni. Ilyen körülmények között a dömpingellenes alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdése szerinti végleges vámok kerülnek bevezetésre és alkalmazandók.

                     (49)

                     A kezdettől fogva esedékes teljes vámösszeg beszedése nem sérti a visszaható hatály tilalmának elvét, sem pedig a bizalomvédelem elvét: A Trunsun Solarra a kötelezettségvállalás feltételei vonatkoztak, amiért cserébe ideiglenesen mentesült a dömpingellenes és kiegyenlítő vámok beszedése alól. Mivel azonban ezeket a feltételeket nem tartotta tiszteletben, nem hivatkozhat arra, hogy jogos elvárása keletkezett. Az állítólagos visszaható hatályra vonatkozó állítást ezért a Bizottság elutasította.

                     (50)

                     Végül a Bizottság azzal az állítással foglalkozott, amely szerint az 1238/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikke (2) bekezdésének b) pontja, az (EU) 2017/367 végrehajtási rendelet 2. cikke (2) bekezdésének b) pontja, az 1239/2013/EU végrehajtási rendelet 2. cikke (2) bekezdésének b) pontja és az (EU) 2017/366 végrehajtási rendelet 2. cikke (2) bekezdésének b) pontja hatályát vesztette, és azokat az (EU) 2017/1570 végrehajtási rendelet visszavonta.

                     (51)

                     A Bizottság kifejtette, hogy a kötelezettségvállalás megszegése a kötelezettségvállalás alkalmazási időszaka alatt történt.

                     (52)

                     A fenti (16) preambulumbekezdésben említettek szerint az (EU) 2017/1570 végrehajtási rendelet (54) preambulumbekezdése a következőképpen rendelkezik: „A Bizottság folytatja az árra vonatkozó kötelezettségvállalás tiszteletben tartása kapcsán indított vizsgálatait, továbbá új vizsgálatokat is indíthat azon áruk tekintetében, amelyeket még az árra vonatkozó kötelezettségvállalás mellett bocsátottak szabad forgalomba. Az említett vizsgálatok esetében alkalmazandó jog továbbra is az (EU) 2017/366 és az (EU) 2017/367 végrehajtási rendelet 2. és 3. cikke. Kiemelendő, hogy vámtartozás fog keletkezni a szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó árunyilatkozat elfogadásakor: a) ha megállapítást nyer, hogy a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó vállalatok által számlázott importárukat illetően a kötelezettségvállalás egy vagy több feltétele nem teljesült; vagy b) ha a Bizottság konkrét ügyletekre hivatkozó, és a vonatkozó kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó számlákat érvénytelennek nyilvánító rendeletben vagy határozatban megállapítja a kötelezettségvállalás megszegését. A Bizottság továbbá úgy vélte, hogy azok az exportáló gyártók, amelyekről megállapítást nyert, hogy megszegték a kötelezettségvállalást, még abban az esetben sem részesülhetnek a minimális importár formájú változó vám előnyeiből, ha e ténymegállapítások megtételére az árra vonatkozó kötelezettségvállalás megszűnését követően kerül sor. Az ilyen helyzetekben a minimális importár formájú változó vám a továbbiakban nem alkalmazandó. Az adott vállalat(ok) neveit a Bizottság ezt követően köteles a meg nem felelést megállapító jogi aktussal törölni az új VI. mellékletből és az új 5. mellékletből.”

                     (53)

                     E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó számlák érvénytelenítésére vonatkozó jog a dömpingellenes alaprendelet 14. cikkéből és a szubvencióellenes alaprendelet 24. cikkéből ered. Ezen túlmenően a számlák érvénytelenítéséről szóló bizottsági végrehajtási rendelet csak a kötelezettségvállalás megszegésének jogi következményét állapítja meg, amely közvetlenül a dömpingellenes alaprendelet 8. cikkéből és a szubvencióellenes alaprendelet 13. cikkéből következik. Ezeket a hatásköröket az (EU) 2017/366 végrehajtási rendelet 2. cikke és az (EU) 2017/367 végrehajtási rendelet 2. cikke, valamint az 1238/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikke és az 1239/2013/EU végrehajtási rendelet 2. cikke ismét rögzíti.

                     (54)

                     mivel a Trunsun Solar által elkövetett kötelezettségvállalás-szegés eseteire a hatályon kívül helyezésről szóló rendelet hatálybalépése előtt került sor, a Bizottság az 1238/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikke, az (EU) 2017/367 végrehajtási rendelet 2. cikke, az 1239/2013/EU végrehajtási rendelet 2. cikke és az (EU) 2017/366 végrehajtási rendelet 2. cikke alapján jogosult érvényteleníteni a kötelezettségvállalási számlákat. Az a tény, hogy a Bizottság csak azt követően szerzett tudomást a kötelezettségvállalás szóban forgó megszegéséről, hogy az említett rendelkezéseket a hatályon kívül helyezésről szóló rendelet hatályon kívül helyezte, nem kérdőjelezi meg az említett szabályok hatékony alkalmazásának szükségességét, valamint azt a követelményt, hogy a számlákat attól az időponttól kezdve érvényteleníteni kell, amikor a kötelezettségvállalás megszegése bekövetkezett. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

                     (55)

                     A 2020. június 9-i meghallgatást követően a Trunsun Solar megismételte a fent említett érveket. Azt állította továbbá, hogy nem értett egyet a Bizottság azon álláspontjával, hogy a hatályon kívül helyezésről szóló rendelet alapján nem köthetett értékesítési ügyleteket, amíg a kötelezettségvállalás még hatályban volt. A Trunsun Solar azt állította, hogy a Bizottság álláspontja nem volt összeegyeztethető a hatályon kívül helyezésről szóló rendelet jogi követelményeivel, mivel a minimális importár formájú változó vám célja az volt, hogy növelje a gazdasági szereplők jogbiztonságát azáltal, hogy a megfelelő minimális importárat kárt nem okozó szinten határozta meg. A Trunsun Solar továbbá azt állította, hogy a minimális importár formájú változó vám hatálybalépése előtti kéthetes átmeneti időszak célja az volt, hogy lehetővé tegye a gazdasági szereplők számára a lényegesen megváltozott piaci körülményekhez való alkalmazkodást, mind a jövőbeli behozatalra vonatkozó eljárási követelmények, mind a betartandó szükséges árszint tekintetében. A Trunsun Solar továbbá azzal érvelt, hogy a kéthetes átmeneti időszak nélkül az exportőrök 2017. október 1-jén (azaz a hatályon kívül helyezésről szóló rendelet hatálybalépésének napján) nem értékesíthettek volna a minimális importár formájú változó vám mellett, hanem csak hat héttel később, a kínai kikötő és az uniós határ közötti tengeri szállítási idő miatt.

                     (56)

                     Ezen észrevételekre válaszul a Bizottság megjegyzi, hogy a fenti (37) preambulumbekezdésben említettek szerint a Trunsun Solart 2017. szeptember 30-ig kötötte a kötelezettségvállalás. A kötelezettségvállalás feltételei szerint a Trunsun Solar nem tudott kereskedelmi számlákat kiállítani. A Bizottság azt is megjegyzi, hogy a hatályon kívül helyezésről szóló rendelet az értékesítési ügyletek első megkötésekor még nem volt hatályban, és még közzé sem tették. Továbbá, amint az a (37) preambulumbekezdésben szerepel, a Bizottság a CCCME-nek címzett levelében egyértelművé tette, hogy a kötelezettségvállalási számlával rendelkező kiviteleket a hatályon kívül helyezésről rendelet értelmében 2017. október 1-jétől elfogadják és vámkezelik. Jóllehet a kéthetes átmeneti időszakot azért biztosították, hogy a gazdasági szereplők alkalmazkodni tudjanak az új rendszerhez, a szóban forgó szolárpanelekre vonatkozó kereskedelmi feltételeket a hatályon kívül helyezésről szóló rendelet közzététele előtt rögzítették, és akkor vizsgálták felül, amikor e szolárpanelek szállítása már folyamatban volt. A Bizottság azt is megjegyzi, hogy semmilyen eljárási és árszínvonal-követelményt nem sértettek volna meg, ha a behozatalt a hatályon kívül helyezésről szóló rendelet hatálybalépését követően kötelezettségvállalási számlával vámkezelték volna. Ezért a Bizottság ezeket az állításokat elutasítja.

               H.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS MEGSZEGÉSE ÉS VÉGLEGES VÁMOK KIVETÉSE

                     (57)

                     A Bizottság a dömpingellenes alaprendelet 8. cikkének (7) és (9) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 13. cikkének (7) és (9) bekezdése alapján, továbbá a kötelezettségvállalás feltételeivel összhangban arra a következtetésre jutott, hogy a kötelezettségvállalás fennállása alatt a Trunsun Solar megszegte a kötelezettségvállalást.

                     (58)

                     Ennélfogva a Bizottság a kötelezettségvállalási számlák kiállításakor hatályos 1238/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikke (2) bekezdésének b) pontja, (EU) 2017/367 végrehajtási rendelet 2. cikke (2) bekezdésének b) pontja, 1239/2013/EU végrehajtási rendelet 2. cikke (2) bekezdésének b) pontja, valamint (EU) 2017/366 végrehajtási rendelet 2. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében a Trunsun Solar (25) preambulumbekezdésben felsorolt számláit érvénytelennek nyilvánítja. Ez vonatkozik mind a kötelezettségvállalási számlákra, mind a hatályvesztési felülvizsgálatot követő dömpingellenes rendelet V. melléklete és szubvencióellenes rendelet 4. melléklete szerinti kereskedelmi számlákra.

                     (59)

                     A nemzeti vámhatóságok feladata annak értékelése, hogy az alkalmazandó elévülési idők lejártak-e a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (22) 103. cikkében foglalt szabályokkal összhangban. Mivel e szabályok anyagi jogi szabályok, az alkalmazásuk – az időbeli hatály miatt – az áruk szabad forgalomba bocsátásának időpontjától függ (23).

                     (60)

                     Ebben az ügyben a szlovén vámhatóságok a vámkezelés alatt álló áruk tekintetében 2017. október 1-jén vagy azt követően a kötelezettségvállalási számlákra, illetve a hatályvesztési felülvizsgálatot követő dömpingellenes rendelet V. melléklete és szubvencióellenes rendelet 4. melléklete szerinti kereskedelmi számlákra támaszkodtak. A vámhatóságok megadták a minimális importár formájú változó vámot, és nem vetettek ki vámot, mivel úgy ítélték meg, hogy a hatályvesztési felülvizsgálatot követő dömpingellenes rendelet V. melléklete és szubvencióellenes rendelet 4. melléklete szerinti, e rendelet által érvénytelenített kötelezettségvállalási és kereskedelmi számlák a hatályvesztési felülvizsgálatot követő dömpingellenes rendelet V. melléklete és szubvencióellenes rendelet 4. melléklete szerinti kereskedelmi számláknak tekinthetők.

                     (61)

                     A Bizottság úgy véli, hogy a hatályvesztési felülvizsgálatot követő dömpingellenes rendelet V. melléklete és szubvencióellenes rendelet 4. melléklete szerinti kötelezettségvállalási számlákra és kereskedelmi számlákra való hivatkozás e célból három különböző okból kizárt. Először is az exportáló gyártónak, a Trunsun Solarnak nem volt joga a hatályvesztési felülvizsgálatot követő dömpingellenes rendelet V. melléklete és szubvencióellenes rendelet 4. melléklete szerinti kereskedelmi számlákat kiállítani mindaddig, amíg a kötelezettségvállalás hatályban volt, és az éves kontingenst nem merítették ki. Másodszor, a hatályvesztési felülvizsgálatot követő dömpingellenes rendelet V. melléklete és szubvencióellenes rendelet 4. melléklete szerinti kötelezettségvállalási számlák és kereskedelmi számlák az e rendeletben megállapítottak szerint a kötelezettségvállalás megszegésének minősülnek, ezért azokra semmi esetre sem lehet érvényesen hivatkozni. Harmadszor pedig, amint az a hatályon kívül helyezésről szóló rendelet (54) preambulumbekezdésében kifejtésre került, a „Bizottság továbbá úgy vélte, hogy azok az exportáló gyártók, amelyekről megállapítást nyert, hogy megszegték a kötelezettségvállalást, még abban az esetben sem részesülhetnek a minimális importár formájú változó vám előnyeiből, ha e ténymegállapítások megtételére az árra vonatkozó kötelezettségvállalás megszűnését követően kerül sor. Az ilyen helyzetekben a minimális importár formájú változó vám a továbbiakban nem alkalmazandó. Az adott vállalat(ok) neveit a Bizottság ezt követően köteles a meg nem felelést megállapító jogi aktussal törölni az új VI. mellékletből és az új 5. mellékletből.” A Bizottság továbbá megjegyezte, hogy a kötelezettségvállalási számlák mindenesetre nem feleltek meg a hatályvesztési felülvizsgálatot követő dömpingellenes rendelet III. mellékletében és szubvencióellenes rendelet 2. mellékletében a kötelezettségvállalási számlákra vonatkozóan meghatározott követelményeknek (lásd a fenti (22) preambulumbekezdést).

                     (62)

                     Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy a Trunsun Solart úgy kell tekinteni, hogy törölték a hatályon kívül helyezésről szóló rendelettel módosított, hatályvesztési felülvizsgálatot követő dömpingellenes rendelet új VI. mellékletéből és szubvencióellenes rendelet új 5. mellékletéből. A (25) preambulumbekezdésben felsorolt kötelezettségvállalási számlák hatálya alá tartozó behozatal nem részesülhetett volna a hatályon kívül helyezésről szóló rendelet által bevezetett minimális importár formájú változó vám előnyeiből, hanem esetében inkább az alkalmazandó dömpingellenes és kiegyenlítő vámot kellett volna megfizetni. Más a helyzet azon egyéb importőrök esetében, amelyek a hatályon kívül helyezésről szóló rendelet hatálybalépését követően kiadott, hatályvesztési felülvizsgálatot követő dömpingellenes rendelet V. melléklete és szubvencióellenes rendelet 4. melléklete szerint érvényes kereskedelmi számlákkal vásároltak a Trunsun Solartól szolárpaneleket. Ezen importőröknek jogos elvárásuk volt, hogy részesüljenek a minimális importár formájú változó vám előnyeiből, mivel nem volt tudomásuk a megállapított jogsértésről, és nem is voltak olyan helyzetben, hogy erről tudomásuk lehetett volna. Ezért ezek az importőrök továbbra is a minimális importár formájú változó vám előnyeit élvezték. Ez nem érinti az e kérdéssel kapcsolatos további vizsgálatokat, amelyek feltárhatják, hogy más importőrök esetében sem érvényesült a jogos elvárás, mivel tudomásuk volt vagy tudniuk kellett volna arról, hogy a Trunsun Solar megszegte a kötelezettségvállalást,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk

               (1)   A Bizottság az e rendelet mellékletében felsorolt kötelezettségvállalási számlákat érvénytelennek nyilvánítja.

               (2)   Ezeket a kötelezettségvállalási számlákat a vámhatóságok nem fogadják el az (EU) 2017/367 végrehajtási rendelet V. melléklete és az (EU) 2017/366 végrehajtási rendelet 4. melléklete szerinti kereskedelmi számlaként.

            2. cikk

               (1)   A Zhejiang Trunsun Solar Co. Ltd-t 2017. október 1-jétől törölni kell az (EU) 2017/1570 végrehajtási rendelettel módosított (EU) 2017/367 végrehajtási rendelet új VI. mellékletéből és az (EU) 2017/1570 végrehajtási rendelettel módosított (EU) 2017/366 végrehajtási rendelet új 5. mellékletéből.

               (2)   A szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó vám-árunyilatkozat elfogadásakor az 1238/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikke (2) bekezdésének b) pontja, az (EU) 2017/367 végrehajtási rendelet 2. cikke (2) bekezdésének b) pontja, az 1239/2013/EU végrehajtási rendelet 2. cikke (2) bekezdésének b) pontja, valamint az (EU) 2017/366 végrehajtási rendelet 2. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében esedékes dömpingellenes és kiegyenlítő vámokat be kell szedni az 1. cikk (1) bekezdése alapján érvénytelenített számlákkal vámkezelt behozatalok esetében, kivéve, ha az alkalmazandó elévülési idők a 952/2013/EU rendelet 103. cikkében foglalt szabályokkal összhangban lejártak.

               (3)   A Zhejiang Trunsun Solar Co. Ltd-től származó, az (EU) 2017/367 végrehajtási rendelet V. mellékletének és az (EU) 2017/366 végrehajtási rendelet 4. mellékletének megfelelően 2017. október 1-jén vagy azt követően kiállított érvényes kereskedelmi számla kíséretében 2017. október 1-jétől érkező egyéb behozatal változatlan marad.

            3. cikk
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. E rendeletet az 1. cikkben említett kötelezettségvállalási számlák felhasználásával végrehajtott ügyletekre kell alkalmazni.
            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

            Kelt Brüsszelben, 2020. augusztus 24.-én.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o., az (EU) 2017/2321 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 338., 2017.12.19., 1. o.), valamint az (EU) 2018/825 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 143., 2018.6.7., 1. o.) módosított rendelet.

            (2)  HL L 176., 2016.6.30., 55. o.

            (3)  HL L 325., 2013.12.5., 1. o.

            (4)  HL L 325., 2013.12.5., 66. o.

            (5)  HL L 56., 2017.3.3., 1. o.

            (6)  HL L 56., 2017.3.3., 131. o.

            (7)  HL L 238., 2017.9.16., 22. o.

            (8)  HL L 209., 2013.8.3., 26. o.

            (9)  HL L 325., 2013.12.5., 214. o.

            (10)  HL L 270., 2014.9.11., 6. o.

            (11)  A kötelezettségvállalás elfogadását több exportáló gyártó tekintetében visszavonó bizottsági végrehajtási rendeletek: (EU) 2015/866 (HL L 139., 2015.6.5., 30. o.), (EU) 2015/1403 (HL L 218., 2015.8.19., 1. o.), (EU) 2015/2018 (HL L 295., 2015.11.12., 23. o.), (EU) 2016/115 (HL L 23., 2016.1.29., 47. o.), (EU) 2016/1045 (HL L 170., 2016.6.29., 5. o.), (EU) 2016/1382 (HL L 222., 2016.8.17., 10. o.), (EU) 2016/1402 (HL L 228., 2016.8.23., 16. o.), (EU) 2016/1998 (HL L 308., 2016.11.16., 8. o.), (EU) 2016/2146 (HL L 333., 2016.12.8., 4. o.), (EU) 2017/454 (HL L 71., 2017.3.16., 5. o.), (EU) 2017/941 (HL L 142., 2017.6.2., 43. o.), (EU) 2017/1408 (HL L 201., 2017.8.2., 3. o.), (EU) 2017/1497 (HL L 218., 2017.8.24., 10. o.), (EU) 2017/1524 (HL L 230., 2017.9.6., 11. o.), (EU) 2017/1589 (HL L 241., 2017.9.20., 21. o.).

            (12)  HL L 37., 2016.2.12., 76. o.

            (13)  HL L 37., 2016.2.12., 56. o.

            (14)  HL C 310., 2018.9.3., 4. o.

            (15)  HL C 310., 2018.9.3., 5. o.

            (16)  HL L 260., 2018.10.17., 8. o.

            (17)  HL L 207., 2019.8.7., 12. o.

            (18)  HL L 92., 2020.3.26., 10. o.

            (19)  Neotype kontra Bizottság ítélet, C-305/86 és C-160/87, EU:C:1990:295, 60. pont; és az International Potash kontra Tanács, T-87/98, EU:T:2000:221, 41. pont és idézett ítélkezési gyakorlat.

            (20)  International Potash kontra Tanács ítélet, T-87/98, EU:T:2000:221, 35. pont: „Hangsúlyozni kell, hogy az alaprendelet nem teszi lehetővé, hogy a dömpingkülönbözet megállapítása céljából a vizsgálati időszak során megállapított tényezőkön kívül más tényezőket is figyelembe vegyenek, mint például a jövőbeli exportügyletekre vonatkozó »tényleges« dömpingkülönbözet. A dömpingellenes vámot kivető tanácsi rendeletnek olyan eljárást követően megállapított tényeken kell alapulnia, amelyben az érdekelt felek ismertetik álláspontjukat (lásd a 240/84. sz., NTN Toyo kontra Tanács ügyben hozott ítélet [EBHT 1987., 1809. o.] 26. pontját). Így az alaprendelet értelmében a »tényleges« dömpingkülönbözet fogalma csak a fennálló vámok felülvizsgálatára, illetve a beszedett vámok visszatérítésére irányuló, az említett rendelet 11. cikkének (3), illetve (8) bekezdésében említett eljárások keretében releváns.”

            (21)  A Bizottság 2013/423/EU határozata (2013. augusztus 2.) a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek és lemezek) behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalás elfogadásáról, (14) és (15) preambulumbekezdés.

            (22)  Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

            (23)  A C-201/04. sz. Molenbergnatie NV ügyben 2006. február 23-án hozott ítélet (ECLI: EU:C:2006:136) 41. pontja.

            MELLÉKLET
            A Zhejiang Trunsun Solar Co Ltd. által kiállított, érvénytelennek nyilvánított kötelezettségvállalási számlák listája:

                        A kötelezettségvállalás tárgyát képező árut kísérő kötelezettségvállalási számla száma

                        A kibocsátás időpontja

                        TS-1708013-7

                        2017.8.30.

                        TS-1708015-1

                        2017.9.6.

                        TS-1708013-6

                        2017.8.30.

                        TS-1708015-4

                        2017.9.13.

                        TS-1708013-5

                        2017.8.30.

                        TS-1708013-1

                        2017.8.23.

                        TS-1708013-2

                        2017.8.23.

                        TS-1708015-3

                        2017.9.13.

                        TS-1708013-3

                        2017.8.23.

                        TS-1708013-4

                        2017.8.30.

                        TS-1708015-2

                        2017.9.6.

                        TS-1708013-8

                        2017.9.6.