title: A Bizottság 679/2011/EU végrehajtási rendelete ( 2011. július 14. ) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló 1974/2006/EK rendelet módosításáról

text:
               15.7.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 185/57

         A BIZOTTSÁG 679/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2011. július 14.)
   az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló 1974/2006/EK rendelet módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 91. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az 1698/2005/EK rendelet egységes jogi keretet hozott létre az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) az Unió egészében nyújtandó vidékfejlesztési támogatásra. Az említett jogi keret kiegészült az 1974/2006/EK bizottsági rendelettel (2) megállapított végrehajtási szabályokkal. A vidékfejlesztési programok végrehajtása során szerzett tapasztalatok és felmerült problémák fényében szükséges a szóban forgó rendelet egyes rendelkezéseit módosítani és bizonyos kiegészítő végrehajtási szabályokat bevezetni.

               (2)

               Az 1698/2005/EK rendelet 26. cikke szerint a mezőgazdasági üzemekben történő megújulóenergia-előállítást érintő műveletek kívül eshetnek a Szerződés 42. cikkének alkalmazási körén. A mezőgazdasági állami támogatási szabályoknak való megfelelés biztosítása érdekében indokolt különleges rendelkezést megállapítani a mezőgazdasági üzemekben történő megújulóenergia-előállításra irányuló beruházásokra.

               (3)

               Az 1974/2006/EK rendelet 27. cikkének (12) bekezdése értelmében az agrár-környezetvédelmi vagy állatjóléti kötelezettségvállalások kiigazításai megjelenhetnek a kötelezettségvállalási időtartam meghosszabbításának formájában is. A következő programozási időszakkal való átfedés elkerülése végett indokolt az efféle kiigazítást azon támogatási időszak végére korlátozni, amelyikre a 2013. évi kifizetésekkel kapcsolatos kérelmek vonatkoznak.

               (4)

               Az 1698/2005/EK rendelet 47. cikke értelmében az erdőkörnyezetvédelmi kötelezettségvállalásokat általános szabályként öttől hét évig terjedő időtartamra kell vállalni. Annak érdekében, hogy elkerülhető legyen egy olyan helyzet, amelyben a megújított kötelezettségvállalások átfedésben vannak a következő programozási időszakkal, indokolt azt biztosítani, hogy a tagállamok lehetővé tehessék e kötelezettségvállalások azon támogatási időszak végéig történő meghosszabbítását, amelyikre a 2013. évi kifizetésekkel kapcsolatos kérelmek vonatkoznak.

               (5)

               Az 1698/2005/EK rendelet 62. cikke (1) bekezdésének b) pontja előírja, hogy a helyi akciócsoportok döntéshozatali szintjén a gazdasági és szociális partnereknek, valamint a civil társadalom képviselőinek a helyi partnerségi együttműködés legalább 50 %-át kell alkotniuk. A tagállamoknak indokolt biztosítaniuk, hogy a helyi akciócsoportok a szavazás tekintetében is megfeleljenek ennek a minimális százalékaránynak annak érdekében, hogy a közszféra ne rendelkezzen döntéshozatali dominanciával. Ezenkívül azt is biztosítani kell, hogy a projekttámogatók ne gyakorolhassanak hatást a projektkiválasztási eljárásra. Ezért hatásos garanciát kell kialakítani az értékelés és a projektjavaslatokról szóló szavazás terén felmerülő érdekellentétek elkerülése érdekében. A megfelelő átláthatóság révén a döntéshozatal tisztaságát is indokolt biztosítani.

               (6)

               Az 1974/2006/EK rendelet 38. cikkének (2) bekezdése értelmében lehetőség nyílik a helyi akciócsoportok működési költségeire fordítandó előlegek kifizetésére. Beigazolódott, hogy a helyi akciócsoportok cash flow szükségleteinek való megfelelés érdekében indokolt meghosszabbítani az 1698/2005/EK rendelet 63. cikkének c) pontjában foglaltak szerint a készségek elsajátításával és a terület ösztönzésével kapcsolatos költségeket fedező előlegek kifizetésének lehetőségét.

               (7)

               Az 1974/2006/EK rendelet 44. cikkének (3) bekezdése lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy konkrét intézkedéseket hozzanak annak biztosítására, hogy a mezőgazdasági üzem állapotában bekövetkezett kisebb változás a már folyamatban lévő kötelezettségvállalást – a kedvezményezettnek a támogatás visszafizetésére vonatkozó kötelessége tekintetében – ne befolyásolja kedvezőtlenül, amennyiben a mezőgazdasági üzem egy részének átvevője nem vesz át valamely kötelezettséget. A jogbiztonság garantálása érdekében meg kell határozni, hogy mit értünk kisebb változás alatt olyan esetekben, amikor a mezőgazdasági üzem területe csökken.

               (8)

               Az 1974/2006/EK rendelet 46. cikke felülvizsgálati záradékot ír elő egyes intézkedések kiindulási pontját érintő kiigazítások esetében. A felülvizsgálati záradékot arra az esetre kell biztosítani, ha az öttől hét évig terjedő időtartamra vállalt új agrár-környezetvédelmi, állatjóléti vagy erdő-környezetvédelmi kötelezettségvállalások időtartama meghaladja a jelenlegi programozási időszak végét; a záradék célja, hogy elkerülhetők legyenek a jelenlegi programozási időszakot követő időszakra megállapított jogi és politikai kerettel kapcsolatos következetlenségek.

               (9)

               Az 1974/2006/EK rendelet 52. cikke (1) bekezdése alkalmazásának tisztázása érdekében indokolt meghatározni, hogy a pénzügyi tervezési intézkedések esetében mi alapján alkalmazandó a társfinanszírozási mérték.

               (10)

               Az 1974/2006/EK rendelet IV. fejezete 1. szakaszának 3. alszakasza szerinti pénzügyi tervezési intézkedésekkel összefüggő garanciaalapokat illetően helyénvaló további részleteket megadni az ilyen beavatkozásokkal kapcsolatos művelet elszámolható költségeinek kiszámítási módszeréről, hogy biztosítható legyen az uniós források legeredményesebb felhasználása.

               (11)

               A vidékfejlesztés sajátosságainak – főként a támogatott műveletek kis méretének – elismerése mellett, a pénzügyi tervezési eszköz multiplikátor hatásának maximalizálása érdekében szükséges tisztázni a programozási időszakban a pénzügyi tervezési műveletre visszajuttatott források újrafelhasználását, valamint azt, hogy mi a különbség az említett újrafelhasználás és a vidékfejlesztési programra való jogosultság végső időpontját követő forrás-újrafelhasználás között.

               (12)

               Figyelembe véve néhány erdészeti beruházás jellegét és azt a tényt, hogy bizonyos esetekben a kifizetések területhez kötöttek, lehetőség nyílik az 1698/2005/EK rendelet 27. cikkében említett intézkedésre vonatkozó támogatás mértékének meghatározására használt számlalapú rendszer alternatívájaként irányadó költségszámítások alkalmazására. Az 1974/2006/EK rendelet 53. cikkének (1) bekezdését ezért ennek megfelelően ki kell igazítani.

               (13)

               Az 1974/2006/EK rendelet 54. cikkének (1) bekezdése előírja azokat a feltételeket, amelyek szerint a természetbeni hozzájárulások elszámolható kiadásoknak tekinthetők. Jelenlegi formájában az 54. cikk (1) bekezdése szerint csak a természetbeni hozzájárulásokkal végrehajtott beruházási műveletek támogathatók. A tapasztalatok azt mutatták, hogy e feltétel túlságosan korlátozó az intézkedések hatékony végrehajtása szempontjából. Ezért indokolt biztosítani, hogy a természetbeni hozzájárulások valamennyi művelettípus tekintetében támogathatók legyenek.

               (14)

               Az 1974/2006/EK rendelet 55. cikke számos szabályt állapít meg a beruházási műveletekre fordított, elszámolható kiadások meghatározása terén. Annak érdekében, hogy e cikk végrehajtása egyértelműbb legyen, a fizetési jogosultságok megszerzését kifejezetten ki kell zárni a támogathatósági körből. Azt is egyértelművé kell tenni, hogy jellegüknél fogva a természeti katasztrófát követően a mezőgazdasági termelési potenciált helyettesítő beruházások elszámolható kiadásokat képeznek.

               (15)

               A folyamatban lévő pénzügyi válsággal összefüggésben az előlegek hatásának fokozása érdekében – figyelembe véve a regionális kormányoknak a vidékfejlesztési politika végrehajtásában betöltött különleges szerepét – indokolt az 1974/2006/EK rendelet 56. cikkében megállapított előlegfizetés lehetőségét a regionális hatóságokra is kiterjeszteni.

               (16)

               A jelenlegi gazdasági és pénzügyi válsággal összefüggésben a beruházási projektek végrehajtásának elősegítése érdekében az előlegfizetés maximális felső határát 50 %-ra emelték a 2009-ben és 2010-ben végzett beruházások esetében. A gazdasági és pénzügyi válság folyamatos negatív hatásainak figyelembevétele érdekében ezt a magasabb felső határt fenn kell tartani a programozási időszak végéig. A vidékfejlesztési programok 2010 vége és e rendelet hatálybalépése között történő végrehajtása tekintetében a folytonosság biztosítása érdekében indokolt a vonatkozó rendelkezést visszamenőleges hatállyal 2011. január 1-jétől alkalmazni.

               (17)

               A vidékfejlesztési projektek viszonylag kis méretének és az e projektek kapcsán az előlegfizetéshez szükséges bankgarancia megszerzésével járó nehézségek figyelembevétele érdekében olyan intézkedéseket kell hozni, amelyek lehetővé teszik, hogy e garanciák a közhatóságok által kiadott írásos garanciákkal helyettesíthetők legyenek.

               (18)

               Az előleg legeredményesebb felhasználása érdekében célszerű, hogy az illetékes kifizető ügynökség illetékességébe tartozzon annak meghatározása, hogy mikor szabadíthatók fel a biztosítékok.

               (19)

               Az 1974/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (20)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vidékfejlesztési Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 1974/2006/EK rendelet a következőképpen módosul:

               1.

               A szöveg a következő 16a. cikkel egészül ki:
               „16a. cikk
               Az 1698/2005/EK rendelet 26. cikke alkalmazásában, amennyiben a mezőgazdasági üzemekben hőenergia és/vagy megújuló forrásokból villamos energia előállítására irányuló beruházásokra kerül sor, a megújuló energiát termelő üzemek csak abban az esetben jogosultak támogatásra, ha termelési kapacitásuk legfeljebb a mezőgazdasági üzem átlagos éves kombinált hőenergia- és villamosenergia-fogyasztásának megfelelő szintet éri el, beleértve a mezőgazdasági üzem háztartását is.
               Amennyiben a mezőgazdasági üzemekben a 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) szerinti bioüzemanyag előállítására irányuló beruházásokra kerül sor, a megújuló energiát termelő üzemek csak abban az esetben jogosultak támogatásra, ha termelési kapacitásuk legfeljebb a mezőgazdasági üzem átlagos éves közlekedési célú üzemanyag-fogyasztásának megfelelő szintet éri el.

               2.

               A 27. cikk (12) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „Az ilyen kiigazítások megjelenhetnek a kötelezettségvállalási időtartam meghosszabbításának formájában is. A meghosszabbítás nem lépheti túl azon időszak végét, amelyre a 2013. évi kifizetéssel kapcsolatos kérelem vonatkozik.”

               3.

               A szöveg a következő 32a. cikkel egészül ki:
               „32a. cikk
               Az 1698/2005/EK rendelet 47. cikke alkalmazásában a tagállamok lehetővé tehetik az erdő-környezetvédelmi kötelezettségvállalások meghosszabbítását azon időszak végéig, amelyre a 2013. évi kifizetésekkel kapcsolatos kérelem vonatkozik.”

               4.

               A 37. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
               „(5)   Az 1698/2005/EK rendelet 62. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában, a projekteknek a helyi akciócsoportok döntéshozó szerve általi projektkiválasztással kapcsolatos döntéseket szavazás útján hozzák, amelyben a gazdasági és szociális partnerek, valamint a civil társadalom képviselői a szóban forgó rendelet 62. cikke (1) bekezdésének b) pontjában foglaltak értelmében a szavazatok legalább 50 %-át alkotják. Ami a projekt kiválasztásával kapcsolatos döntéshozatali folyamot illeti, be kell tartani a megfelelő szabályokat az átláthatóság biztosítása és az összeférhetetlenséget előidéző helyzetek elkerülése érdekében.”

               5.

               A 38. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „(2)   A tagállamok kérelemre előleget fizethetnek a helyi akciócsoportok számára. Az előleg összege nem haladhatja meg az 1698/2005/EK rendelet 63. cikkének c) pontjában említett költségekhez kapcsolódó állami támogatás 20 %-át, és kifizetésének feltétele az előleg összegének 110 %-át kitevő bankgarancia vagy azzal egyenértékű biztosíték letétbe helyezése. A garanciát legkésőbb a helyi fejlesztési stratégia lezárásakor fel kell szabadítani.
               A 65/2011/EU bizottsági rendelet (4) 24. cikke (6) bekezdésének rendelkezései nem alkalmazhatóak az első albekezdésben említett kifizetésekre.

               6.

               A 44. cikk (3) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
               „A mezőgazdasági üzem területében a kötelezettségvállalás által érintett terület legfeljebb 10 %-áig bekövetkezett csökkenés az első albekezdés alkalmazásában kis változásnak tekintendő.”

               7.

               A 46. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
               „Az 1698/2005/EK rendelet 39., 40. és 47. cikke értelmében 2012-től felülvizsgálati záradékot kell előírni az öt és hét év közötti időtartamra tett azon kötelezettségvállalások vonatkozásában, amelyek meghaladják a jelenlegi programozási időszak végét, hogy lehetővé váljon a következő programozási időszak jogi keretéhez való kiigazításuk. A tagállamok azonban dönthetnek úgy, hogy már 2011-ben bevezetnek ilyen felülvizsgálati záradékot. A második bekezdés alkalmazandó e bekezdéssel kapcsolatban is.”

               8.

               Az 52. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „52. cikk
               (1)   Az 51. cikkben említett pénzügyi tervezési intézkedések tekintetében a Bizottságnak az 1290/2005/EK rendelet 26. cikke (3) bekezdésének a) pontjával összhangban bejelentett kiadásokat az ilyen alapok létrehozásával vagy az alapokhoz való hozzájárulással kapcsolatban fizetett összes kiadás teszi ki.
               Az 1290/2005/EK rendelet 28. cikkével összhangban azonban az egyenlegfizetéskor és a vidékfejlesztési program lezárásakor az elszámolható kiadások az alábbiak összegét jelentik:

                           a)

                           minden egyes érintett alapból a vállalkozásokban végzett beruházásra folyósított bármely kifizetés, vagy bármely nyújtott garancia, beleértve a garanciaalap által garanciaként folyósított összegek;

                           b)

                           az elszámolható kezelési költségek.

                     A társfinanszírozás alkalmazandó mértékének meg kell felelnie az alap hozzájárulását élvező intézkedés társfinanszírozási mértékének. Amennyiben az alap különböző társfinanszírozási mértékekkel több intézkedéshez is hozzájárul, ezek a mértékek a vonatkozó elszámolható kiadások arányában alkalmazandók.
               Az első albekezdés alapján ténylegesen kifizetett EMVA-hozzájárulás és a második albekezdés a), illetve b) pontja alapján elszámolható kiadások közötti különbséget a program végrehajtásának utolsó évére vonatkozó éves elszámolások keretében kell kiegyenlíteni. Ezeknek az elszámolásoknak tartalmazniuk kell a szükséges részletes pénzügyi információkat.
               (2)   Amennyiben az EMVA e rendelet 50. cikke értelmében társfinanszírozást biztosít a visszafizetendő beruházásokra garanciaalapokat tartalmazó műveletekhez, el kell végezni a várt veszteség megfelelő előzetes értékelését, figyelembe véve az érintett beruházástípus és piac tekintetében a hasonló műveletek terén folytatott jelenlegi piaci gyakorlatot. A várt veszteség értékelése felülvizsgálható, amennyiben azt az újabb piaci feltételek indokolják. Az értékelést a garanciák teljesítése érdekében lekötött forrásoknak kell tükrözniük.
               (3)   Az alapok segítségével végrehajtott beruházásokból megtérült vagy a garancia kifizetését követően megmaradt és a programozási időszakban a műveletre visszajuttatott forrásokat az alapnak e rendelet 51. cikkének (6) bekezdésében említett finanszírozási megállapodás szerint vagy az éves elszámolások keretében kiegyenlítve újra fel kell használnia. A vidékfejlesztési program támogathatóságának végső határidejét követően az alapok segítségével végrehajtott beruházásokból megtérült vagy az összes garancia kifizetését követően megmaradt forrásokat az érintett tagállamok egyedi vállalkozások javára újból felhasználják.
               A vidékfejlesztési programokból származó kifizetésekből az alapok javára keletkezett kamatot az első albekezdés szerint kell felhasználni.”

               9.

               Az 53. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „Adott esetben az állandó költségek és az elmaradt jövedelemmel kapcsolatos általános feltevések alapján a tagállamok rögzíthetik az 1698/2005/EK rendelet 27., 31., 37–41. és 43–49. cikkében előírt támogatás szintjét.”

               10.

               Az 54 cikk (1) bekezdése első albekezdésének bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:
               „Elszámolható kiadások lehetnek egy állami vagy magánkedvezményezett természetbeni hozzájárulásai, nevezetesen olyan áruk szolgáltatása vagy olyan szolgáltatások nyújtása, amelyek tekintetében nem történt számlákkal vagy azzal azonos bizonyító erejű dokumentumokkal alátámasztott készpénzes fizetés, feltéve, hogy teljesülnek a következő feltételek:”

               11.

               Az 55. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „(2)   A mezőgazdasági beruházások esetében a mezőgazdasági termelői jogok, támogatási jogosultságok, állatok, egynyári növények megvásárlása, valamint ezen növények telepítése nem jogosult a beruházási támogatásra.
               Az egyszerű helyettesítő beruházások nem jogosítanak támogatásra.
               Az 1698/2005/EU rendelet 20. cikke b) pontjának vi. alpontja értelmében a természeti katasztrófák által károsított mezőgazdasági termelési potenciál helyreállítása esetén azonban az állatok vásárlására és pótló beruházásokra fordított kiadások is jogosultak támogatásra.”

               12.

               Az 56. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „56. cikk
               (1)   A 65/2011/EK rendelet 24. cikkének (6) bekezdésétől eltérve, a tagállamok kérelemre előleget fizethetnek a beruházási támogatás kedvezményezettjeinek. Ha a kedvezményezett közintézmény, ez az előleg csak települési önkormányzatoknak és azok társulásainak, regionális hatóságoknak, valamint közjogi szerveknek adható.
               (2)   Az előleg összege nem haladhatja meg a beruházáshoz kapcsolódó közpénz-támogatás 50 %-át, és kifizetésének feltétele egy, az előleg összegének 110 %-ára szóló bankgarancia vagy azzal egyenértékű biztosíték beszerzése.
               Egy hatóság által biztosítékként nyújtott pénzügyi eszköz egyenértékűnek tekintendő az első albekezdésben említett biztosítékkal, feltéve, hogy a hatóság vállalja az említett biztosíték által fedezett összeg kifizetését, amennyiben a kifizetett előlegre való jogosultság nem kerül megállapításra.
               (3)   A biztosítékot akkor lehet felszabadítani, ha az illetékes kifizető ügynökség megállapítja, hogy a beruházáshoz kapcsolódó állami támogatásnak megfelelő tényleges kiadás összege meghaladja az előleg összegét.”

         2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
   Az 1974/2006/EK rendelet 56. cikke (2) bekezdésének első albekezdése tekintetében az 1. cikk (12) bekezdése 2011. január 1-jétől alkalmazandó.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2011. július 14-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 277., 2005.10.21., 1. o.

      (2)  HL L 368., 2006.12.23., 15. o.

      (3)  HL L 140., 2009.6.5., 16. o.”

      (4)  HL L 25., 2011.1.28., 8. o.”


title: A Tanács 855/2010/EU végrehajtási rendelete ( 2010. szeptember 27. ) a többek között a Kínai Népköztársaságból származó triklór-izocianursav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1631/2005/EK rendelet módosításáról

text:
               29.9.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 254/1

         A TANÁCS 855/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2010. szeptember 27.)
   a többek között a Kínai Népköztársaságból származó triklór-izocianursav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1631/2005/EK rendelet módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére és a 11. cikke (3), (5) és (6) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,
   mivel:
   A.   AZ ELJÁRÁS

   1.   Hatályos intézkedések

               (1)

               2005 októberében a Tanács az 1631/2005/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó triklór-izocianursav (a továbbiakban: TCCA) behozatalára. A vámok mértéke 7,3–42,6 % közé esett.

         2.   Felülvizsgálati kérelem

               (2)

               2009-ben a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem érkezett. A kérelmet, amely a dömping fennállásának vizsgálatára korlátozódott, egy kínai exportáló gyártó, a Heze Huayi Chemical Co., Ltd (a továbbiakban: Heze vagy kérelmező) nyújtotta be. A kérelmező esetében alkalmazandó végleges dömpingellenes vám jelenleg 14,1 %.

               (3)

               Kérelmében a kérelmező azt állította, hogy az intézkedéshez vezető körülmények megváltoztak, és ezek a változások tartósnak bizonyulnak. A kérelmező elsődleges bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy a dömping ellensúlyozásához a továbbiakban nincs szükség a jelenlegi mértékű intézkedés fenntartására.

               (4)

               A kérelem különösen azon az állításon alapul, miszerint a TCCA-nak a kérelmezőre háruló egységnyi költsége az eredeti vizsgálat óta jelentősen csökkent, mivel:

                           —

                           a kérelmező állítja elő a vizsgált termék gyártásához szükséges fő nyersanyagot; valamint

                           —

                           a kérelmező megnövelte termelési kapacitását.

         3.   A felülvizsgálat megindítása

               (5)

               A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság 2009. július 2-án az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján felülvizsgálatot indított (3), amelynek hatályát a kérelmező vonatkozásában a dömping kivizsgálására korlátozta.

         4.   Érintett termék és hasonló termék

               (6)

               A jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező termék, amely megegyezik az eredeti rendeletben meghatározott termékkel, a jelenleg az ex 2933 69 80 és az ex 3808 94 20 KN-kód alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó triklór-izocianursav – nemzetközi szabadnevén (INN) szimklozén – és az ebből gyártott készítmények (a továbbiakban: érintett termék).

               (7)

               A belföldi piacon értékesített, illetve az Unióba exportált kínai gyártású termékek alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságai és felhasználása megegyezik, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek.

         5.   Az érintett felek

               (8)

               A Bizottság a felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az uniós gazdasági ágazatot és az exportáló ország kormányának képviselőit.

               (9)

               Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított, hogy írásban ismertessék észrevételeiket, illetve hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek.

               (10)

               A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság a piacgazdasági elbánás, illetve egyéni elbánás iránti kérelemhez szükséges formanyomtatványokat és egy kérdőívet küldött a kérelmezőnek; a válaszok az arra megállapított határidőn belül beérkeztek a Bizottsághoz. A Bizottság összegyűjtött és ellenőrzött minden olyan információt, melyet a dömping megállapításához szükségesnek tartott, valamint ellenőrző látogatást tett a kérelmező telephelyén.

         6.   Vizsgálati időszak

               (11)

               A dömping vizsgálata a 2008. július 1. és 2009. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki.

         B.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

   1.   Piacgazdasági elbánás

               (12)

               Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínából származó behozatalt érintő dömpingellenes vizsgálatok során rendes értéket kell meghatározni az alaprendelet 2. cikkének (1)–(6) bekezdésének megfelelően azon exportáló gyártók esetében, amelyekről megállapították, hogy eleget tesznek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeknek, vagyis ahol beigazolódik, hogy piacgazdasági feltételek érvényesülnek a hasonló termék gyártása és értékesítése tekintetében. E követelmények a következőképpen foglalhatók össze:

                           —

                           az üzleti döntések a piac jelzéseihez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül, a költségek pedig a piaci értékeket tükrözik;

                           —

                           a vállalat egyetlen átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak (IAS) megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak;

                           —

                           nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági berendezkedésű rendszerből áthozott jelentős torzulások;

                           —

                           a csődre és tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok stabilitást és jogbiztonságot biztosítanak;

                           —

                           a valutaváltás piaci árfolyamon történik.

               (13)

               A vizsgálat bizonyította, hogy a kérelmező mind az öt piacgazdasági kritériumnak eleget tesz. Megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszak során a Heze üzleti döntéseit bármiféle állami beavatkozás vagy nem piacgazdasági feltételekkel összefüggő torzulás nélkül hozta. A Hezére a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályok vonatkoznak, eltérések nélkül. A vállalat független könyvvizsgáló által ellenőrzött könyveléssel és számviteli rendszerrel rendelkezik, és a Bizottság megítélése szerint könyvviteli gyakorlata összhangban van az általános, nemzetközileg elfogadott számviteli elvekkel és a nemzetközi számviteli standardokkal. A Bizottság megállapította, hogy a költségek és az árak a piaci értékeket tükrözik, és hogy a valutaváltás piaci árfolyamon történt.

               (14)

               A fenti tények és megfontolások alapján a kérelmező piacgazdasági elbánásban részesíthető.

         2.   Rendes érték

               (15)

               A rendes érték meghatározásához a Bizottság először azt vizsgálta, hogy a Heze által belföldön értékesített hasonló termék teljes volumene reprezentatív volt-e az Unióba irányuló kiviteli értékesítés teljes volumenével összevetve. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a belföldi értékesítések akkor tekinthetők reprezentatívnak, ha a belföldi összértékesítés volumene az adott termék Unióba irányuló teljes kiviteli tértékesítésének legalább 5 %-át eléri. A Bizottság megállapította, hogy a TCCA-t a kérelmező összességében reprezentatív mennyiségekben értékesítette a belföldi piacon.

               (16)

               Ezt követően a Bizottság azonosította a hasonló termék azon típusait, amelyeket a kérelmező a belföldi piacon értékesített, és amelyek azonosak vagy közvetlenül összehasonlíthatók az uniós kivitelre értékesített termékek típusaival.

               (17)

               A Heze által a belföldi piacon értékesített minden olyan terméktípus esetében, amely az uniós kivitelre értékesített terméktípussal közvetlenül összehasonlíthatónak minősült, megállapították, hogy a nemzeti eladás volumene – az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában – reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése akkor minősült kellően reprezentatívnak, ha e típus belföldi értékesítésének összvolumene a vizsgálati időszak során elérte az Unióba exportált összehasonlítható terméktípus értékesítési összvolumenének legalább 5 %-át.

               (18)

               A Bizottság azt is megvizsgálta, hogy az egyes típusok belföldi értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint rendes kereskedelmi forgalom keretében történt értékesítésnek tekinthető-e. Ennek vizsgálatát a Bizottság oly módon végezte, hogy az érintett termék minden egyes exportált típusára meghatározta, milyen arányú volt a vizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon, független vevők részére történt nyereséges értékesítés.

               (19)

               Amennyiben egy bizonyos terméktípus a kiszámított gyártási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesített mennyisége az adott típus teljes értékesítésének több mint 80 %-át képviselte, és ha az említett típus súlyozott átlagára megegyezett az egységnyi előállítási költséggel, vagy meghaladta azt, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg. Ez az ár az adott típusból a vizsgálati időszak során történt összes (nyereséges és nem nyereséges) belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként lett kiszámítva.

               (20)

               Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítésének volumene a típus teljes értékesítési mennyiségének legfeljebb 80 %-át érte el, vagy amikor a típus súlyozott átlagára az egységnyi előállítási költség alatt maradt, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet kizárólag a szóban forgó típus vizsgálati időszak alatti nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.

               (21)

               Amikor a Heze által értékesített adott terméktípus belföldi árait nem lehetett felhasználni a rendes érték megállapításához, más módszert kellett alkalmazni. Ilyenkor a Bizottság a számtanilag képzett rendes értéket alkalmazta. Az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően a rendes érték megállapítása úgy történt, hogy az exportált terméktípusok előállítási költségeihez eladási, általános és adminisztratív költségek ésszerű összegeit, valamint ésszerű haszonkulcsot adtak hozzá. Az eladási, általános és adminisztratív költségek, valamint a haszonkulcs összegeit az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerint, a Hezének a hasonló termék rendes kereskedelmi forgalomban való értékesítéséhez kapcsolódó átlagos eladási, általános és adminisztratív költségei és nyeresége alapján állapították meg.

               (22)

               Az eredeti vizsgálatban alkalmazott módszereknek megfelelően az előállítás költségét két terméktípusra számították ki. Tekintetbe véve a kérelmezőtől származó információt, az egyik előállítási költséget granulátumra és tablettára, a másikat porra határozták meg.

         3.   Kiviteli ár

               (23)

               Mivel az érintett terméket közvetlenül független uniós vásárlók részére exportálták, a kiviteli árat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz az uniós kivitelre való értékesítéskor a termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő kiviteli tár alapján állapították meg.

         4.   Összehasonlítás

               (24)

               A Bizottság az érintett termék minden egyes típusának átlagos rendes értékét – a gyártelepi ár alapján és a kereskedelem azonos szintjén – összehasonlította az adott terméktípus átlagos kiviteli árával. A rendes érték és a kiviteli árak tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a Bizottság figyelembe vette azokat a különbségeket, amelyek az állítások szerint – és bizonyítottan is – befolyással vannak az árakra és azok összehasonlíthatóságára. A tisztességes összehasonlítás céljából – megfelelő és indokolt esetben – kiigazítások történtek a fuvarozási, tengeri fuvarozási, biztosítási, kezelési, hitel- és banki költségek tekintetében. Ezenfelül megállapítást nyert, hogy az érintett termék uniós kivitelre történő értékesítése részleges héa-visszatérítéssel járt. Következésképpen – az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja értelmében – kiigazítás történt a belföldi értékesítés után fizetendő héa tekintetében.

               (25)

               A csomagolási költségeket illetőn a kérelmező mind a kínai, mind az uniós piacokon értékesített termékek tekintetében kiigazítást kért. Az ellenőrzés kimutatta, hogy e költségeket egyformán beszámították mind a belföldön értékesített, mind a kivitelre szánt termékek előállítási költségeibe. Ezért a Bizottság a kiigazítási kérelmet nem fogadta el sem a belföldi, sem a külföldi piac vonatkozásában.

         5.   Dömpingkülönbözet

               (26)

               Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a súlyozott átlaggal számított rendes értéket a Bizottság árutípusonként összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára alkalmazott kiviteli tár súlyozott átlagával. Ez az összehasonlítás alátámasztotta a dömping meglétét.

               (27)

               A Heze esetében megállapított dömpingkülönbözet – a nettó, uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezve – 3,2 %.

         C.   A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE

               (28)

               Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta azt is, hogy indokolt-e a bizonyítottan megváltozott körülményeket tartósnak tekinteni.

               (29)

               A kérelmező a jelenlegi időszakos felülvizsgálat során teljes mértékben együttműködött a Bizottsággal; az összegyűjtött és ellenőrzött adatok lehetővé tették a vállalat egyedi uniós kiviteli árán alapuló dömpingkülönbözet megállapítását. E számítás eredménye szerint az intézkedés jelenlegi szinten történő további alkalmazása már nem indokolt.

               (30)

               A vizsgálat során talált és ellenőrzött bizonyítékok azt mutatják, hogy a dömping szintje mérséklődött, ami a vállalat költségszerkezetén belüli csökkenéssel magyarázható. Az említett csökkenést előidéző két legfontosabb tényező: a termék gyártásához szükséges fő nyersanyag saját vállalaton belüli előállítása és a kérelmező megnövekedett termelési kapacitása.

               (31)

               A Bizottság azt is megállapította, hogy az eredeti vizsgálat óta a Heze kiviteli árai minden piacra vonatkozóan növekedtek. Az uniós kiviteli árak összhangban vannak a más harmadik országokba irányuló kiviteli árakkel. A helyszínen gyűjtött bizonyítékok tanúsága szerint a vállalat sok olyan uniós ügyféllel rendelkezik, amelyekre hasonló árszinteket alkalmaz. A kérelmező következetes piaci magatartása azt mutatja, hogy a körülményekben beállt változások tartósak.

               (32)

               A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a felülvizsgálat megindítását eredményező körülmények valószínűleg nem fognak a közeljövőben olyan mértékben megváltozni, hogy az befolyásolná a jelenlegi felülvizsgálat megállapításait. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a változásokat tartósnak tekinti, és nem tartja indokoltnak az intézkedést a jelenlegi szinten tovább alkalmazni.

         D.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

               (33)

               A felülvizsgálat eredményei alapján a Bizottság helyénvalónak ítéli a Hezétől származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vám 3,2 %-ra való módosítását,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 1631/2005/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében található táblázatban a Heze Huayi Chemical Co. Limited vállalatra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

                  „Kína

                  Heze Huayi Chemical Co. Limited

                  3,2 %

                  A629”

   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 27-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         K. PEETERS

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  HL L 261., 2005.10.7., 1. o.

      (3)  HL C 150., 2009.7.2., 14. o. („Értesítés felülvizsgálat megindításáról”).


title: A Bizottság 569/2014/EU végrehajtási rendelete ( 2014. május 23. ) a Kínai Népköztársaságból származó triklór-izocianursav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (4) bekezdése szerinti, új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatát követő kivetéséről szóló 1389/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet módosításáról

text:
               27.5.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 157/80

         A BIZOTTSÁG 569/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2014. május 23.)
   a Kínai Népköztársaságból származó triklór-izocianursav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (4) bekezdése szerinti, új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatát követő kivetéséről szóló 1389/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (4) bekezdésére,
   mivel:
   A.   A MEGLÉVŐ INTÉZKEDÉSEK

               (1)

               2005 októberében az 1631/2005/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) a Tanács végleges dömpingellenes intézkedéseket rendelt el a Kínai Népköztársaságból származó triklór-izocianursav (a továbbiakban: TCAA) behozatalára vonatkozóan. A dömpingellenes vámtételek 7,3 %-tól 42,6 %-ig terjedtek.

               (2)

               A 855/2010/EU végrehajtási rendelettel (3) a Tanács módosította az eredeti rendeletet, az egyik exportáló gyártó esetében 3,2 %-ra csökkentve a dömpingellenes vámot.

               (3)

               Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti megszűnési felülvizsgálatot követően a Tanács az 1389/2011/EU végrehajtási rendelettel (4) 3,2 %-tól 40,5 %-ig terjedő egyedi vámokból és 42,6 %-os maradványvámból álló végleges dömpingellenes intézkedéseket vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó TCCA behozatalára.

         B.   A JELENLEGI ELJÁRÁS

   1.   Felülvizsgálati kérelem

               (4)

               2013. május 3-án az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) új exportőrre vonatkozó felülvizsgálat indítása iránti kérelem érkezett az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdésének megfelelően. A kérelmet egy kínai exportáló gyártó, a Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd. (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be.

               (5)

               A kérelmező azt állította, hogy a TCCA-t nem exportálta az Unióba az eredeti vizsgálati időszakban – azaz 2003. április 1. és 2004. március 31. között (a továbbiakban: eredeti vizsgálati időszak).

               (6)

               A kérelmező azt állította továbbá, hogy nem állt kapcsolatban a TCCA egyetlen olyan exportáló gyártójával sem, amelyre az említett dömpingellenes intézkedések vonatkoznak.

               (7)

               A kérelmező ezenfelül azt állította, hogy az eredeti vizsgálati időszakot követően kezdte meg a TCCA Unióba irányuló exportját.

         2.   Az új exportőrre vonatkozó felülvizsgálat megindítása

               (8)

               A Bizottság megvizsgálta a kérelmező által benyújtott meggyőző bizonyítékot, és úgy ítélte meg, hogy az elegendő indokul szolgál az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése szerinti felülvizsgálat megindításához. A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően, valamint azután, hogy az érintett uniós gazdasági ágazat lehetőséget kapott észrevételei megtételére, a Bizottság a 809/2013/EU rendelettel (5) a kérelmező vonatkozásában megindította az 1389/2011/EU végrehajtási rendelet felülvizsgálatát.

               (9)

               Az 1389/2011/EU végrehajtási rendelettel kivetett dömpingellenes vámot a kérelmező uniós exportra gyártott és értékesített TCCA-behozatalára vonatkozóan a 809/2013/EU rendelet értelmében hatályon kívül helyezték. Az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően egyúttal utasították a vámhatóságokat az ilyen behozatal nyilvántartásba vételéhez szükséges megfelelő lépések megtételére.

         3.   Az érintett termék

               (10)

               A jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az eredeti rendeletben meghatározott termékkel, a jelenleg az ex 2933 69 80 és az ex 3808 94 20 KN-kód alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó triklór-izocianursavval – nemzetközi szabadnevén (INN) szimklozén – és az ebből gyártott készítményekkel (a továbbiakban: érintett termék vagy TCCA).

               (11)

               A TCCA olyan vegyi anyag, amelyet széles spektrumú szerves klór fertőtlenítőszerként és fehérítőként használnak, különösen uszodák vizének fertőtlenítésére. Por, granulátum, tabletta vagy forgács formájában árusítják. A TCCA valamennyi formája és az azokból készült valamennyi készítmény ugyanolyan alapjellemzőkkel (vegyi összetétel) és tulajdonságokkal (fertőtlenítőszer) rendelkezik, és mindegyiknek hasonló a rendeltetése, így ezeket egyetlen terméknek tekintik.

         4.   Az érintett felek

               (12)

               A Bizottság a felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az uniós gazdasági ágazatot és az exportáló ország képviselőit. Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk írásbeli ismertetésére, és meghallgatáson való részvételre.

               (13)

               A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság a piacgazdasági elbánás iránti kérelemhez szükséges formanyomtatványt és egy kérdőívet küldött a kérelmezőnek; a válaszok az arra megállapított határidőn belül beérkeztek a Bizottsághoz. A Bizottság igyekezett ellenőrizni minden információt, amelyet szükségesnek tartott az új exportőr státus és a dömpingkülönbözetet megállapításához. A kínai kérelmező telephelyén ellenőrző látogatásra került sor.

         5.   Vizsgálati időszak

               (14)

               A dömpingre vonatkozó vizsgálat a 2012. augusztus 1. és 2013. július 31. közötti időszakot ölelte fel (a továbbiakban: vizsgálati időszak).

         C.   A FELÜLVIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

   1.   Új exportőri minősítés

               (15)

               A vizsgálat megerősítette, hogy a kérelmező nem exportálta az érintett terméket az eredeti vizsgálati időszakban, valamint hogy az Unióba irányuló exportot a szóban forgó időszak után kezdte meg.

               (16)

               Az új exportőr státus elismerésének egyéb feltételeit illetően a kérelmező hitelt érdemlően bizonyítani tudta, hogy sem közvetlenül, sem közvetetten nem kapcsolódik egyetlen olyan kínai exportáló gyártóhoz sem, amelyre kiterjed az érintett termék vonatkozásában hozott dömpingellenes intézkedések hatálya.

               (17)

               Ennek megfelelően megerősítést nyert, hogy a kérelmezőt az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése értelmében új exportőrnek kell tekinteni, és hogy e vállalat vonatkozásában egyéni dömpingkülönbözetet kell meghatározni.

         2.   Dömping

      Piacgazdasági elbánás

               (18)

               Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínából származó behozatalt érintő dömpingellenes vizsgálatok során rendes értéket kell meghatározni az alaprendelet 2. cikke (1)–(6) bekezdésének megfelelően azon exportáló gyártók esetében, amelyekről megállapították, hogy eleget tesznek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeknek, vagyis ahol beigazolódik, hogy piacgazdasági feltételek érvényesülnek a hasonló termék gyártása és értékesítése tekintetében.

               (19)

               E követelmények a következőképpen foglalhatók össze:

                           —

                           Az üzleti döntéseket piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci értékeket tükrözik.

                           —

                           A vállalatok a nemzetközi számviteli standardokkal (IAS) összhangban egyetlen átlátható, független könyvvizsgáló által ellenőrzött könyvelést vezetnek, amelyet minden területen alkalmaznak.

                           —

                           Nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások.

                           —

                           A csődre és tulajdonra vonatkozó jogszabályok stabilitást és jogbiztonságot garantálnak.

                           —

                           A valutaváltást piaci árfolyamon végzik.

               (20)

               A vizsgálat megállapította, hogy a kérelmező könyvviteli nyilvántartása nem volt összhangban a nemzetközi számviteli standardokkal, ezért a cég számviteli gyakorlata nem tesz eleget a második feltétel által támasztott követelményeknek. Lényeges szempont, hogy a kérelmező elmulasztotta a nemzetközi számviteli standardokkal összhangban beszámolójában bejelenteni a vezetői személyzetnek szánt ösztönzőrendszer bevezetését.

               (21)

               Következésképpen a mérleg nem tükrözi hűen a cég pénzügyi helyzetét, az eredménykimutatást és a cash flow-kimutatást pedig indokolatlan pénzügyi költségek terhelték.

               (22)

               E megfontolások alapján a kérelmező nem részesülhet piacgazdasági elbánásban.

               (23)

               A kérelmező és más érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy a fenti megállapításokkal kapcsolatban észrevételt tegyenek.

               (24)

               A kérelmező rámutatott, hogy az ösztönzőrendszert a 2013. évre kell elkönyvelni, mivel nincs kapcsolatban a 2012. évi mérleggel, továbbá 2012-ben még nem állt rendelkezésre a kidolgozott rendszer. A kérelmező szerint a rendszer jellegének kialakítására a 2013. évi pénzügyi beszámolókra vonatkozó pénzügyi ellenőrzés során, a könyvvizsgálói ajánlásokkal összhangban kerülne sor. Az ösztönzőrendszer díjazás, kölcsön után fizetendő kamat vagy kvázi hozzájárulás formájában nyilvánulna meg.

               (25)

               A rendszerről a cég és a vezetőség szerződésben határozott 2012-ben. Ez azonban nem jelent meg a 2012. évi ellenőrzött elszámolásokban, sőt a pénzügyi beszámolóhoz fűzött megjegyzésekben sem. A vizsgálat idejéig (azaz 2013 novemberéig) a 2013. évi pénzügyi év tekintetében nem jelent meg az ösztönzőrendszert azonosító könyvelési tétel.

               (26)

               Ez az elszámolásokat érintő hiányosság meglehetősen súlyos. A próbamérlegben közölt összes kötelezettség a vizsgálati időszak végén, 2013. július 31-én jelentősen elmaradt a valós összegtől, mivel a vezetők által biztosítékul felajánlott teljes hitelösszegnek 14 %-kal növelie kellett volna a kötelezettségeket. Emellett a 2013. évi eredménykimutatás jogalappal nem rendelkező pénzügyi költségeket fog tartalmazni, mivel az ösztönzőrendszerhez nem társult bejövő pénzforgalom, ugyanakkor a kamatokat 2013-ban ténylegesen kifizették. Következésképpen a 2013. évi pénzügyi költségek kilencszer magasabbak lesznek mint a 2012. évre közölt költségek. Ezért a beszámolóban található pénzügyi adatok nem nyújtanak megbízható és valós képet a vállalat pénzügyi helyzetéről.

               (27)

               Azt is meg kell jegyezni, hogy a rendszer jellege és számvitele nem függhet a könyvvizsgáló által adott minősítéstől, továbbá hogy a rendszer szabályszerű könyvelését nem visszamenőlegesen, hanem kellő időben kell végezni. Ezért a rendszerre vonatkozó pénzügyi helyzet és forgalom pontos közlésének elmulasztása a megítélés szerint nem áll összhangban a nemzetközi számviteli standardokkal.

               (28)

               A Bizottság megállapításainak nyilvánosságra hozatalára válaszul a kérelmező megismételte a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kérelmét anélkül, hogy bármilyen újabb érvet nyújtott volna be. Ezért a piacgazdasági elbánásra vonatkozó állásfoglalás kapcsán tett megállapítások megerősítést nyertek.

      Rendes érték

               (29)

               Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a nem piacgazdasággal rendelkező országok esetében, és – ha nem lehetett megadni a piacgazdasági elbánást – az átalakulóban lévő országok esetében a rendes értéket egy analóg országban alkalmazott ár vagy számtanilag képzett érték alapján kell meghatározni.

               (30)

               A 809/2013/EU rendelet szerint – az eredeti rendelettel bevezetett intézkedésekhez vezető vizsgálathoz hasonlóan – a Bizottság Japánt szándékozta analóg országként alkalmazni a kérelmezőre vonatkozó rendes érték megállapításához arra az esetre, ha az nem részesül piacgazdasági elbánásban.

               (31)

               Az érdekelt feleket felkérték arra, hogy fejtsék ki véleményüket arról, hogy Japánt megfelelő analóg országnak tartják-e, ám nem érkeztek észrevételek. A Bizottság egyesült államokbeli gyártókat is megkeresett, azonban nem alakult ki együttműködés. Következésképpen Japán megfelelő analóg országnak tekinthető. Egy japán gyártó beleegyezett az együttműködésbe, és benyújtotta a kért információt.

               (32)

               Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először azt vizsgálta, hogy a japán gyártó független vevők számára történt belföldi TCCA-értékesítése reprezentatív volt-e. E tekintetben megállapították, hogy az ilyen értékesítések teljes volumene elérte a kérelmező Unióba irányuló teljes exportértékesítésének legalább 5 %-át.

               (33)

               A Bizottság ezután megvizsgálta, hogy a japán együttműködő gyártó értékesített-e belföldi piacon olyan TCCA-típusokat, amelyek kellőképpen összehasonlíthatók a kérelmező által az Unióba irányuló exportra értékesített típusokkal. A Bizottság azonosította a TCCA-típusokat, melyek a kérelmező által az Unióba irányuló exportra értékesített típussal megegyeztek vagy közvetlenül összehasonlíthatók voltak. Az is megállapítást nyert, hogy a japán cég ezeket a fajtákat nyereségesen, szokásos kereskedelmi forgalomban értékesítette, valamint hogy a belföldi értékesítési árak figyelembe vehetők a rendes érték megállapításához.

               (34)

               Ezért a rendes érték alapját az összehasonlíthatónak tekintett TCCA-terméktípusok súlyozott átlagaként kiszámított tényleges belföldi ár képezte.

      Exportár

               (35)

               Mivel az érintett terméket közvetlenül független uniós vevők részére exportálták, a kiviteli árat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz az Unióba exportra értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár alapján állapították meg.

      Összehasonlítás

               (36)

               A rendes érték és az exportárak összehasonlítása üzemi alapon a kereskedelem azonos szintjén történt. A rendes érték és az exportárak tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a Bizottság figyelembe vette azokat a különbségeket, amelyek befolyással voltak az árak összehasonlíthatóságára. E célból a szállítási költségeket és a csomagolási kiadásokat figyelmen kívül hagyták mind a kínai exportárak, mind pedig a japán együttműködő gyártó belföldi értékesítési árai esetében.

      Dömpingkülönbözet

               (37)

               Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözetet úgy állapították meg, hogy az egyes terméktípusok rendes értékének súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék megfelelő típusára alkalmazott exportár súlyozott átlagával. Ez az összehasonlítás a dömping meglétét mutatta ki.

               (38)

               A kérelmező esetében megállapított dömpingkülönbözet – a nettó, uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezve – 32,8 %.

         D.   A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ INTÉZKEDÉSEK MÓDOSÍTÁSA

               (39)

               A vizsgálat eredményeinek ismeretében a kisebb vám alkalmazásának szabálya szerint az a végkövetkeztetés született, hogy a megállapított dömpingkülönbözet szintjén végleges dömpingellenes intézkedést kell alkalmazni a kérelmezőre, amely ebben az esetben alacsonyabb, mint az eredeti esetben megállapított kárkülönbözet.

         E.   NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL

               (40)

               A fenti megállapítások fényében a kérelmező tekintetében alkalmazandó dömpingellenes vámot visszamenőleges hatállyal be kell szedni az érintett termék behozatala után, amelyre a 809/2013/EU rendelet 3. cikke szerint nyilvántartásba vételi kötelezettséget írtak elő.

         F.   AZ INTÉZKEDÉSEK NYILVÁNOSSÁGRA HOZATALA ÉS IDŐTARTAMA

               (41)

               Az érintett feleket tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a kérelmezőtől érkező TCCA behozatalára módosított végleges dömpingellenes vámot terveztek kivetni, és ezt a vámot visszamenőleges hatállyal kívánták beszedni a nyilvántartásbavételi kötelezettség alá vont behozatalokra vonatkozóan. A kérelmezőtől érkeztek észrevételek, azonban a fenti magyarázatok rámutatnak, hogy ezek nem indokolták a fenti következtetések módosítását.

               (42)

               Ez a felülvizsgálat nem érinti az 1389/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet által előírt intézkedések lejárati időpontját.

         G.   A BIZOTTSÁG VÉLEMÉNYE

               (43)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   Az 1389/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (2) bekezdésében a táblázat az alábbi sorral egészül ki:

                  Vállalat

                  Dömpingellenes vám

                  TARIC-kiegészítő kód

                  „Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd

                  32,8 %

                  A998”

   (2)   Az 1389/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (3) bekezdése értelmében az egyedi vám akkor alkalmazható, ha a tagállamok vámhatóságaihoz az említett rendelet mellékletében szereplő követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számlát nyújtanak be. Ennek hiányában az 1389/2011/EU rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében szereplő „minden más vállalat”-ra alkalmazott a dömpingellenes vámot kell alkalmazni.
   Az ezúton kivetett vámot visszamenőleges hatállyal is be kell szedni az érintett termék behozatala után, amelyet a 809/2013/EU rendelet 3. cikke szerint nyilvántartásba vettek. Tekintettel a nyilvántartásba vételre, ezen behozatalra nincs érvényben a kereskedelmi számla bemutatásának feltétele.
   A vámhatóságok utasítást kapnak, hogy fejezzék be a Kínai Népköztársaságból származó, a Liaocheng City Zhonglian Industry Co. Ltd által gyártott és uniós kivitelre értékesített érintett termék behozatalának nyilvántartásba vételét.
   (3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2014. május 23-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  HL L 261., 2005.10.7., 1. o.

      (3)  HL L 254., 2010.9.29., 1. o.

      (4)  HL L 346., 2011.12.30., 6. o.

      (5)  HL L 229., 2013.8.28., 2. o.


title: A Bizottság 727/2014/EU végrehajtási rendelete ( 2014. június 30. ) a Kínai Népköztársaságból származó triklór-izocianursav behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 1389/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet új exportőr tekintetében történő felülvizsgálatának megindításáról, az ezen ország egyik exportőrétől származó behozatalra vonatkozó vám eltörléséről, valamint az e behozatalra vonatkozó nyilvántartásba vételi kötelezettségről

text:
               1.7.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 192/42

         A BIZOTTSÁG 727/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2014. június 30.)
   a Kínai Népköztársaságból származó triklór-izocianursav behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 1389/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet új exportőr tekintetében történő felülvizsgálatának megindításáról, az ezen ország egyik exportőrétől származó behozatalra vonatkozó vám eltörléséről, valamint az e behozatalra vonatkozó nyilvántartásba vételi kötelezettségről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (4) bekezdésére,
   a tagállamok tájékoztatását követően,
   mivel:
   1.   KÉRELEM

               (1)

               Az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) új exportőrre vonatkozó felülvizsgálati kérelem érkezett az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdésének megfelelően.

               (2)

               A kérelmet 2014. január 4-én a triklór-izocianursav egy Kínai Népköztársaságbeli (a továbbiakban: Kína) exportáló gyártója, a Juancheng Kangtai Chemical Co. Ltd. (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be.

         2.   A TERMÉK

               (3)

               A felülvizsgálat tárgyát képező termék a jelenleg az ex 2933 69 80 és az ex 3808 94 20 KN-kód (TARIC-kódok: 2933698070 és 3808942020) alá besorolt, Kínából származó triklór-izocianursav (a továbbiakban: TCCA) – nemzetközi szabadnevén (INN) „szimklozén” – és az ebből gyártott készítmények (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék).

         3.   MEGLÉVŐ INTÉZKEDÉSEK

               (4)

               A jelenleg hatályos intézkedés az 1389/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (2) kivetett végleges dömpingellenes vám. A rendelet értelmében a Kínából származó, a felülvizsgálat tárgyát képező termék – beleértve a kérelmező által előállított terméket is – Unióba történő behozatalára 42,6 %-os végleges dömpingellenes vámot kell alkalmazni, kivéve azokat az 1. cikk (2) bekezdésében külön említett vállalatokat, melyekre egyedi vámtételek vonatkoznak.

         4.   INDOKOK

               (5)

               A kérelmező állítja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméket a dömpingellenes intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszakban, azaz 2003. április 1. és 2004. március 31. között (a továbbiakban: eredeti vizsgálati időszak) nem exportálta az Unióba.

               (6)

               Továbbá, a kérelmező azt állítja, hogy nem áll kapcsolatban a felülvizsgálat tárgyát képező termék egyetlen olyan exportáló gyártójával sem, melyre az említett dömpingellenes intézkedések vonatkoznak.

               (7)

               A kérelmező azt is állítja, hogy csak az eredeti vizsgálati időszakot követően kezdte meg a felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló exportját.

         5.   AZ ELJÁRÁS

               (8)

               A Bizottság értesítette a tudomása szerint érintett uniós gyártókat a felülvizsgálati kérelemről, és lehetőséget biztosított számukra észrevételeik megtételére.

               (9)

               A rendelkezésre álló bizonyítékok vizsgálatát követően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy elegendő bizonyíték igazolja az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése szerinti, új exportőrre vonatkozó felülvizsgálat megindítását a kérelmezőre vonatkozó egyedi dömpingkülönbözet, valamint – amennyiben a dömping megállapítást nyer – a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az Unióba irányuló behozatalára vonatkozó vámszint megállapítása céljából.

               (10)

               Amennyiben megállapítást nyer, hogy a kérelmező megfelel azoknak a követelményeknek, amelyek alapján egyedi vámtétel állapítható meg, szükség lehet a felülvizsgálat tárgyát képező, az 1389/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében külön nem említett vállalatoktól származó termék behozatalára jelenleg alkalmazandó vámtétel módosítására.

         a)   Kérdőívek

               (11)

               A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küld a kérelmezőnek.

         b)   Információgyűjtés és meghallgatások

               (12)

               A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és állításaikat bizonyítékokkal támasszák alá.

               (13)

               A Bizottság meghallgathatja továbbá az érdekelt feleket, amennyiben olyan írásos kérelmet nyújtanak be, amelyből kitűnik, hogy meghallgatásukat konkrét okok indokolják.

         c)   A piacgazdasággal rendelkező ország kiválasztása

               (14)

               Mivel a kérelmező kifejezetten lemondott azon jogáról, hogy piacgazdasági elbánás iránti kérelmet nyújtson be, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján kell meghatározni. Ezért Kína vonatkozásában a rendes érték megállapítása céljából megfelelő piacgazdasággal rendelkező országot kell használni. A Bizottság – az érintett termék Kínából történő behozatalára vonatkozó intézkedések elrendeléséhez vezető vizsgálathoz hasonlóan – ismét Japánt tervezi kiválasztani e célra. A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy az e rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében megállapított külön határidőn belül jelezzék, hogy megfelelőnek találják-e az említett országot. A Bizottság rendelkezésére álló információk szerint az unió egyéb piacgazdasággal rendelkező országokbeli beszállítói többek között még Svájcban, Malajziában és Indonéziában találhatók. A Bizottság megvizsgálja, hogy az információk szerint a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártását folytató egyéb, piacgazdasággal rendelkező harmadik országok valóban gyártják és értékesítik-e a felülvizsgálat tárgyát képező terméket.

         6.   A HATÁLYBAN LÉVŐ VÁM HATÁLYON KÍVÜL HELYEZÉSE ÉS A BEHOZATAL NYILVÁNTARTÁSBA VÉTELE

               (15)

               Az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése értelmében a kérelmező által előállított és az Unióba irányuló exportra értékesített, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatala tekintetében a hatályos dömpingellenes vámot hatályon kívül kell helyezni. Ugyanakkor – az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdésének megfelelően – kötelezővé kell tenni az ilyen behozatal nyilvántartásba vételét annak biztosítására, hogy ha a felülvizsgálat dömpinget állapít meg a kérelmező tekintetében, akkor e felülvizsgálat megindításának napjától visszamenőleges hatállyal kivethessék a dömpingellenes vámot. A kérelmező esetleges jövőbeli vámtartozásainak összege az eljárás jelenlegi szakaszában nem állapítható meg.

         7.   HATÁRIDŐK

               (16)

               A megfelelő ügyvitel érdekében meg kell állapítani azon határidőket, amelyeken belül:

                           —

                           az érdekelt felek jelentkezhetnek a Bizottságnál, álláspontjukat írásban kifejthetik és benyújthatnak bármely információt, melyet figyelembe kell venni a vizsgálat során,

                           —

                           az érdekelt felek írásban kérhetik a Bizottság előtti meghallgatásukat,

                           —

                           az érdekelt felek észrevételeket tehetnek azzal kapcsolatban, hogy a rendes érték megállapításához megfelelő piacgazdasággal rendelkező országnak tartják-e Japánt,

                           —

                           A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy az alaprendeletben megállapított eljárási jogok többségének gyakorlása attól függ, hogy a felek az e rendelet 4. cikkében megjelölt határidőn belül jelentkeznek-e.

         8.   KOMMUNIKÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL

               (17)

               A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy minden beadványukat és kérelmüket e-mailen nyújtsák be, ideértve a beszkennelt meghatalmazásokat és aláírt tanúsítványokat is, kivéve a terjedelmes válaszokat, amelyeket CD-R/DVD lemezen személyesen vagy ajánlott levélben kell benyújtani. Az e-mail használatával az érdekelt felek kifejezik beleegyezésüket a Kereskedelmi Főigazgatóság weblapján közzétett, „CORRESPONDENCE WITH THE EUROPEAN COMMISSION IN TRADE DEFENCE CASES” elnevezésű dokumentumban foglalt elektronikus beadványokra alkalmazandó szabályok tekintetében: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf Az érdekelt feleknek fel kell tüntetniük nevüket, címüket, telefonszámukat és érvényes e-mail címüket, továbbá biztosítaniuk kell, hogy a megadott e-mail cím olyan működő hivatalos e-mail cím, amelyet naponta ellenőriznek. Amint az érdekelt felek megadják elérhetőségeiket, a Bizottság kizárólag e-mailben kommunikál majd velük, kivéve, ha kifejezetten kérik, hogy a Bizottság más kommunikációs csatornán küldje részükre a dokumentumokat, vagy ha a küldendő dokumentumot a jellegéből adódóan ajánlott levélként kell küldeni. Az érdekelt felek a Bizottsággal folytatott levelezésre vonatkozóan további szabályokat és információkat, egyebek mellett az e-mailen keresztül történő beadványokra alkalmazandó elveket megtalálják a fent említett, az érdekelt felekkel folytatott kommunikációra vonatkozó utasításokban.

               (18)

               Az érdekelt felek valamennyi bizalmas írásos beadványát – beleértve az e rendeletben kért információkat, a kérdőívekre adott válaszokat és a leveleket – „Limited” (Korlátozott hozzáférés) jelöléssel kell ellátni; az 1225/2009/EK rendelet 19. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezekhez nem bizalmas jellegű változatot is rendelkezésre kell bocsátani, amelyet „For inspection by interested parties” (Az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátni.
               A Bizottság levelezési címe:

                           European Commission

                           Directorate-General for Trade

                           Directorate H

                           Office: N105 8/21

                           1049 Bruxelles/Brussel

                           BELGIQUE/BELGIË

                           E-mail: trade-tcca-review-bis@ec.europa.eu

         9.   AZ EGYÜTTMŰKÖDÉS HIÁNYA

               (19)

               Abban az esetben, ha az érdekelt felek bármelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy nem szolgáltat információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, megerősítő vagy nemleges megállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján az alaprendelet 18. cikkének megfelelően.

               (20)

               Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek bármelyike hamis vagy félrevezető információkat szolgáltatott, ezeket az információkat figyelmen kívül kell hagyni, és a rendelkezésre álló tényekre lehet támaszkodni.

               (21)

               Ha valamelyik érdekelt fél nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a ténymegállapítások alapjául az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények szolgálnak, előfordulhat, hogy számára az eredmény kevésbé lesz kedvező, mint abban az esetben, ha együttműködött volna.

               (22)

               A számítógépes válaszadás elmulasztása nem tekinthető az együttműködés hiányának, feltéve, hogy az érdekelt fél bizonyítani tudja, hogy a kívánt formában végrehajtott válaszadás indokolatlan mértékű többletterhet vagy indokolatlan költségnövekedést idézett volna elő számára. Az érdekelt félnek haladéktalanul fel kell vennie a kapcsolatot a Bizottsággal.

         10.   A VIZSGÁLAT ÜTEMTERVE

               (23)

               A vizsgálat az alaprendelet 11. cikkének (5) bekezdése alapján e felülvizsgálat megindításától számított kilenc hónapon belül lezárul.

         11.   SZEMÉLYES ADATOK FELDOLGOZÁSA

               (24)

               A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy a vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) megfelelően fogja kezelni.

         12.   MEGHALLGATÓ TISZTVISELŐ

               (25)

               Az érdekelt felek kérhetik a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselőjének közbenjárását. A meghallgató tisztviselő összekötő szerepet tölt be az érdekelt felek és a Bizottság vizsgálattal megbízott szolgálatai között. Áttekinti az aktához való hozzáférésre irányuló kérelmeket, az iratok bizalmas kezelését érintő vitákat, a határidők meghosszabbítására vonatkozó kérelmeket, valamint a harmadik felek által benyújtott meghallgatási kérelmeket. A meghallgató tisztviselő meghallgatást biztosíthat egy adott érdekelt fél számára, és közbenjárhat annak biztosítása érdekében, hogy az érdekelt fél maradéktalanul gyakorolhassa a védelemhez való jogát. A meghallgató tisztviselő lehetőséget biztosít olyan meghallgatásra is, ahol az érintett felek előadhatják álláspontjukat, és kifejthetik ellenérveiket.

               (26)

               A meghallgató tisztviselő általi meghallgatás iránti kérelmet írásban, a kérelem indokainak megadásával együtt kell benyújtani. A vizsgálat kezdeti szakaszához kapcsolódó kérdések esetében a meghallgatás iránti kérelmet az e rendelet hatálybalépését követő 15 napon belül kell benyújtani. A későbbiekben a Bizottság a felekkel folytatott levélváltás során tűz ki külön határidőt, amelyen belül a meghallgatás iránti kérelmet be kell nyújtani.

               (27)

               Az érdekelt felek további információkat és elérhetőségeket a Kereskedelmi Főigazgatóság weboldalán, a meghallgató tisztviselő alábbi honlapján találnak: http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/degucht/contact/hearing-officer,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (4) bekezdése alapján a Bizottság megindítja az 1389/2011/EU végrehajtási rendelet felülvizsgálatát annak megállapítására, hogy a jelenleg az ex 2933 69 80 és az ex 3808 94 20 KN-kód alá tartozó (TARIC kód: 2933698070 és 3808942020), a Kínai Népköztársaságból származó, a Juancheng Kangtai Chemical Co. Ltd. (TARIC-kiegészítő kód: A101) által előállított és az Unióba történő exportra értékesített triklór-izocianursav – nemzetközi szabadnevén (INN) „szimklozén” – és az ebből gyártott készítmények behozatalára alkalmazni kell-e az 1389/2011/EU végrehajtási rendelettel kivetett dömpingellenes vámot, és ha igen, milyen mértékben.
   2. cikk
   Az 1389/2011/EU végrehajtási rendelettel kivetett dömpingellenes vám az e rendelet 1. cikkében meghatározott behozatalok tekintetében hatályát veszti.
   3. cikk
   A vámhatóságokat a Bizottság utasítja, hogy az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (4) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése alapján tegyék meg a megfelelő lépéseket az Unióba irányuló, e rendelet 1. cikkében meghatározott behozatal nyilvántartásba vétele érdekében.
   A nyilvántartásba vétel az e rendelet hatálybalépését követő kilenc hónap elteltével hatályát veszti.
   4. cikk
   (1)   Ahhoz, hogy az érdekelt felek előterjesztéseit a vizsgálat során figyelembe lehessen venni, az érdekelt feleknek – eltérő rendelkezés hiányában – az e rendelet hatálybalépését követő 37 napon belül jelentkezniük kell a Bizottságnál, írásban ki kell fejteniük álláspontjukat és be kell nyújtaniuk az e rendelet (11) preambulumbekezdésében megjelölt kitöltött kérdőíveket, illetve a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk bármely figyelembe veendő információt.
   (2)   Az érdekelt felek kérhetik a Bizottság vizsgálattal megbízott szolgálatai előtti meghallgatásukat. A meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani. A vizsgálat kezdeti szakaszához kapcsolódó kérdések esetében a meghallgatás iránti kérelmet az e rendelet hatálybalépését követő 15 napon belül kell benyújtani. A későbbiekben a Bizottság a felekkel folytatott levélváltás során tűz ki külön határidőt, amelyen belül a meghallgatás iránti kérelmet be kell nyújtani.
   (3)   A vizsgálatban részt vevő felek az e rendelet hatálybalépését követő 10 napon belül tehetik meg észrevételeiket arrról, hogy Japánt, melyet a Bizottság a Kínai Népköztársaság tekintetében rendes érték megállapítása céljából piacgazdasággal rendelkező harmadik országnak tervez használni, megfelelőnek tartják-e.
   5. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2014. június 30-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  HL L 346., 2011.12.30., 6. o.

      (3)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.


title: A Bizottság 454/2013/EU végrehajtási rendelete ( 2013. május 7. ) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Ail fumé d’Arleux [OFJ])

text:
               17.5.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 133/9

         A BIZOTTSÁG 454/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2013. május 7.)
   egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Ail fumé d’Arleux [OFJ])
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               2013. január 3-án hatályba lépett az 1151/2012/EU rendelet. A rendelet hatályon kívül helyezte és felváltotta a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletet (2).

               (2)

               Az 510/2006/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Franciaország kérelmét (3) az „Ail fumé d’Arleux” elnevezés bejegyzésére.

               (3)

               A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2013. május 7-én.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,
         Dacian CIOLOȘ

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

      (2)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

      (3)  HL C 212., 2012.7.19., 6. o.

      MELLÉKLET
      A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

         1.6. osztály.   Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

      FRANCIAORSZÁG
      Ail fumé d’Arleux (OFJ)


title: A Bizottság (EU) 2016/2254 végrehajtási rendelete (2016. december 14.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               15.12.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 340/57

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2254 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. december 14.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. december 14-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            főigazgató

            Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET

         Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  MA

                  102,3

                  SN

                  241,4

                  TN

                  123,9

                  TR

                  119,2

                  ZZ

                  146,7

                  0707 00 05

                  MA

                  63,2

                  TR

                  160,2

                  ZZ

                  111,7

                  0709 93 10

                  MA

                  143,1

                  TR

                  162,1

                  ZZ

                  152,6

                  0805 10 20

                  TR

                  71,8

                  ZA

                  27,9

                  ZZ

                  49,9

                  0805 20 10

                  MA

                  71,1

                  ZZ

                  71,1

                  0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

                  IL

                  110,6

                  JM

                  125,0

                  TR

                  81,6

                  ZZ

                  105,7

                  0805 50 10

                  TR

                  78,8

                  ZZ

                  78,8

                  0808 10 80

                  US

                  97,3

                  ZA

                  36,6

                  ZZ

                  67,0

                  0808 30 90

                  CN

                  83,8

                  ZZ

                  83,8

         (1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Bizottság 346/2012/EU végrehajtási rendelete ( 2012. április 19. ) a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált tojásra és tojássárgájára vonatkozó visszatérítési ráták rögzítéséről

text:
               20.4.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 108/34

         A BIZOTTSÁG 346/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2012. április 19.)
   a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált tojásra és tojássárgájára vonatkozó visszatérítési ráták rögzítéséről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és különösen annak 164. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1234/2007/EK rendelet 162. cikke (1) bekezdésének b) pontja kijelenti, hogy a rendelet 1. cikke (1) bekezdésének s) pontjában hivatkozott és I. mellékletének XIX. részében felsorolt termékek nemzetközi kereskedelmi árai és a Közösségen belüli árak közötti különbség export-visszatérítés által fedezhető abban az esetben, ha ezen áruk a rendelet XX. mellékletének V. részében felsorolt áruk formájában kerülnek kivitelre.

               (2)

               A Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer, valamint az e visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontok tekintetében az 1216/2009/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2010. június 29-i 578/2010/EU bizottsági rendelet (2) kijelöli azokat a termékeket, amelyekhez visszatérítési rátát kell rögzíteni, mely rátát akkor kell alkalmazni, ha a termék az 1234/2007/EK rendelet XX. mellékletének V. részében felsorolt áru formájában kerül exportálásra.

               (3)

               Az 578/2010/EU rendelet 14. cikke (1) bekezdésével összhangban minden szóban forgó alaptermék 100 kg-jára számított visszatérítési rátát ugyanolyan hosszú időszakra kell rögzíteni, mint amely ugyanezen termékek feldolgozatlan formában történő exportja után járó visszatérítésekre vonatkozik.

               (4)

               Az 1234/2007/EK rendelet 162. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a terméket tartalmazó áru után a termékre járó export-visszatérítés nem haladhatja meg a feldolgozatlan termék exportálása esetén járó visszatérítés összegét.

               (5)

               A visszatérítés jelenleg alkalmazandó mértékét az 51/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) állapította meg. Mivel a visszatérítés mértékét indokolt megváltoztatni, az említett rendeletet hatályon kívül kell helyezni.

               (6)

               A piaci zavarok elkerülése, a piaci spekulációk megelőzése, valamint a hatékony kezelés biztosítása érdekében indokolt, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba.

               (7)

               A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 578/2010/EU rendelet I. mellékletében és az 1234/2007/EK rendelet I. mellékletének XIX. részében felsorolt, és az 1234/2007/EK rendelet XX. mellékletének V. részében felsorolt áruk formájában exportált alaptermékekre alkalmazandó visszatérítési ráták az e rendelet mellékletében megállapítottaknak megfelelően kerülnek rögzítésre.
   2. cikk
   Az 51/2012/EU végrehajtási rendelet hatályát veszti.
   3. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2012. április 19-én.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,

         Daniel CALLEJA

            vállalkozáspolitikai és ipari főigazgató

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 171., 2010.7.6., 1. o.

      (3)  HL L 17., 2012.1.20., 15. o.

      MELLÉKLET

         A Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált tojásra és tojássárgájára 2012. április 20-tól érvényes visszatérítési ráták

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Leírás

                  Rendeltetési hely (1)

                  Visszatérítési ráta

                  0407

                  Madártojás héjában, frissen, tartósítva vagy főzve:

                  – Más friss tojás:

                  0407 21 00

                  – – A Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasokból

                              a)

                              A 3502 11 90 és 3502 19 90 KN-kód alá tartozó tojásfehérje-albumin kivitele esetén

                  02

                  0,00

                  03

                  19,00

                  04

                  0,00

                              b)

                              Egyéb áruk kivitele esetén

                  01

                  0,00

                  0407 29

                  – – Más:

                  0407 29 10

                  – – – Baromfitojás, a Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasok tojásainak kivételével

                              a)

                              A 3502 11 90 és 3502 19 90 KN-kód alá tartozó tojásfehérje-albumin kivitele esetén

                  02

                  0,00

                  03

                  19,00

                  04

                  0,00

                              b)

                              Egyéb áruk kivitele esetén

                  01

                  0,00

                  0407 90

                  – Más:

                  0407 90 10

                  – – Baromfitojás

                              a)

                              A 3502 11 90 és 3502 19 90 KN-kód alá tartozó tojásfehérje-albumin kivitele esetén

                  02

                  0,00

                  03

                  19,00

                  04

                  0,00

                              b)

                              Egyéb áruk kivitele esetén

                  01

                  0,00

                  0408

                  Madártojás héj nélkül és tojássárgája frissen, szárítva, gőzben vagy forró vízben megfőzve, formázva, fagyasztva vagy másképpen tartósítva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is:

                  – Tojássárgája:

                  0408 11

                  – – Szárítva:

                  ex 0408 11 80

                  – – – Emberi fogyasztásra alkalmas:

                  nem édesített

                  01

                  0,00

                  0408 19

                  – – Más:

                  – – – Emberi fogyasztásra alkalmas:

                  ex 0408 19 81

                  – – – – Folyékony:

                  nem édesített

                  01

                  0,00

                  ex 0408 19 89

                  – – – – Fagyasztott:

                  nem édesített

                  01

                  0,00

                  – Más:

                  0408 91

                  – – Szárított:

                  ex 0408 91 80

                  – – – Emberi fogyasztásra alkalmas:

                  nem édesített

                  01

                  0,00

                  0408 99

                  – – Más:

                  ex 0408 99 80

                  – – – Emberi fogyasztásra alkalmas:

                  nem édesített

                  01

                  0,00

         (1)  A rendeltetési helyek a következők:

                  01

                  harmadik országok. Svájc és Liechtenstein esetében ezek a ráták nem alkalmazandók az 1972. július 22-i, az Európai Közösség és a Svájci Államközösség közötti megállapodás 2. jegyzőkönyve I. és II. táblázatában felsorolt árukra;

                  02

                  Kuvait, Bahrein, Omán, Katar, Egyesült Arab Emírségek, Jemen, Törökország, Hongkong SAR és Oroszország;

                  03

                  Dél-Korea, Japán, Malajzia, Thaiföld, Tajvan és a Fülöp-szigetek;

                  04

                  az összes rendeltetési hely, kivéve Svájcot és a 02, illetve 03 alatt felsoroltakat.


title: A Bizottság (EU) 2015/466 végrehajtási rendelete ( 2015. március 19. ) az Ukrajnából származó baromfihúsra vonatkozóan a 413/2014/EU végrehajtási rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében 2015. március 1. és 7. között benyújtott behozataliengedély-kérelmekben szereplő mennyiségekre alkalmazandó elosztási együttható megállapításáról

text:
               20.3.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 76/48

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/466 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. március 19.)
   az Ukrajnából származó baromfihúsra vonatkozóan a 413/2014/EU végrehajtási rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében 2015. március 1. és 7. között benyújtott behozataliengedély-kérelmekben szereplő mennyiségekre alkalmazandó elosztási együttható megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 188. cikke (1) és (3) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 413/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) éves vámkontingenseket nyitott meg az Ukrajnából származó baromfihús-ágazati termékek behozatalára vonatkozóan.

               (2)

               A 2015. március 1. és 7. között a 2015. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmek a 09.4273 tételszámú vámkontingens esetében a rendelkezésre állónál nagyobb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó, az 1301/2006/EK bizottsági rendelet (3) 7. cikke (2) bekezdésével együtt értelmezett 6. cikke (3) bekezdésének megfelelően kiszámított elosztási együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki.

               (3)

               Az intézkedés hatékonyságának biztosítása érdekében indokolt, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 413/2014/EU végrehajtási rendelet alapján a 2015. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmekben szereplő mennyiségekre az e rendelet mellékletében megállapított elosztási együtthatót kell alkalmazni.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. március 19-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  A Bizottság 2014. április 23-i 413/2014/EU végrehajtási rendelete az Ukrajnából származó baromfihúsra vonatkozó uniós behozatali vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről (HL L 121., 2014.4.24., 37. o.).

      (3)  A Bizottság 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK rendelete az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról (HL L 238., 2006.9.1., 13. o.).

      MELLÉKLET

                  Tételszám

                  A 2015. április 1-jétőljúnius 30-ig tartó alidőszakra benyújtott kérelmekre alkalmazandó elosztási együttható
                  (%)

                  09.4273

                  2,901585

                  09.4274

                  —