title: A Bizottság 360/2014/EU végrehajtási rendelete ( 2004. április 9. ) a Kínai Népköztársaságból és Oroszországból származó ferroszilícium behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

text:
               10.4.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 107/13

         A BIZOTTSÁG 360/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2004. április 9.)
   a Kínai Népköztársaságból és Oroszországból származó ferroszilícium behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2), (5) és (6) bekezdésére,
   mivel:
   A.   AZ ELJÁRÁS
   1.   Hatályos intézkedések

               (1)

               A Tanács a dömpingellenes vizsgálatot követően (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) a 172/2008/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína), Egyiptomból, Kazahsztánból, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból és Oroszországból származó, jelenleg a 7202 21 00, 7202 29 10 és 7202 29 90 KN-kód alá sorolt ferroszilícium behozatalára (a továbbiakban: végleges dömpingellenes intézkedések).

               (2)

               Az intézkedéseket értékvám formájában vezették be, a Kínából származó behozatalra – az Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) és a Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., (29 %) kivételével – 31,2 %-os, az Egyiptomból származó behozatalra – a The Egyptian Ferroalloys Co. (15,4 %) kivételével – 18 %-os, a Kazahsztánból származó behozatalra 33,9 %-os, a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból származó behozatalra 5,4 %-os és az Oroszországból származó behozatalra – a Bratsk Ferroalloy Plant (17,8 %) kivételével – 22,7 %-os vámot vetettek ki.

               (3)

               Az 1297/2009/EU végrehajtási rendelet (3) hatályon kívül helyezte a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból származó ferroszilícium behozatalára a 172/2008/EK rendelettel kivetett dömpingellenes vámot.

               (4)

               Az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) 2009. november 30-án az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat (a továbbiakban: időközi felülvizsgálat) iránti kérelem érkezett, melyet egy orosz exportáló gyártó, a Joint Stock Company Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant és az azzal kapcsolatban álló vállalat, a Joint Stock Company Kuznetsk Ferroalloy Works (a továbbiakban együttesen: az orosz csoport) nyújtott be. A Tanács a 60/2012/EU rendelettel (4) lezárta a részleges időközi felülvizsgálatot, melyet az indokolt, hogy nem volt elegendő bizonyíték a megváltozott körülmények tartós jellegére. Az orosz csoport továbbá nem bizonyította árpolitikájának tartós jellegét. Ezért az orosz csoport tekintetében az eredeti vizsgálatban megállapított dömpingkülönbözetet nem módosították. Az orosz csoport által felajánlott kötelezettségvállalást hasonló okok miatt elutasították.

         2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

               (5)

               A hatályos végleges dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (5) közzétételét követően a Bizottsághoz 2012. november 28-án kérelem érkezett az említett intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálata iránt. A kérelmet az Euroalliages (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be a ferroszilícium teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át képviselő gyártók nevében.

               (6)

               A kérelem Kínát és Oroszországot érintette.

               (7)

               A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatását vagy megismétlődését eredményezné.

         3.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

               (8)

               Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2013. február 28-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (6) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.

         4.   A vizsgálat
   4.1.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

               (9)

               A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2012. január 1-jétől2012. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2009. január 1-jétől2012. december 31-ig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).

         4.2.   A vizsgálatban érintett felek

               (10)

               A hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőket és az egyéb ismert uniós gyártókat, a kínai és orosz exportáló gyártókat, a független importőröket, az ismert érintett felhasználókat, valamint az exportáló országok képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül.

               (11)

               Minden olyan érdekelt fél lehetőséget kapott a meghallgatásra, aki azt kérte, és ismertette azokat a különleges okokat, melyek meghallgatását indokolták.

               (12)

               Figyelembe véve, hogy a vizsgálat nyilvánvalóan sok exportáló kínai gyártót és független uniós importőrt érintett, az alaprendelet 17. cikke értelmében az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság mintavételt irányozott elő. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a fent említett feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák a Bizottság rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.

               (13)

               Mivel mindössze egy kínai exportáló gyártó bocsátotta rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat és jelezte együttműködési szándékát, a Bizottság úgy határozott, hogy a kínai exportáló gyártók esetében nem alkalmaz mintavételt. A kérdőív kézhezvételét követően az említett exportáló gyártó elállt az együttműködéstől. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során.

               (14)

               Oroszország tekintetében valamennyi ismert orosz gyártót – ezek a Bratsk Ferroalloy Plant, a Serov Ferroalloy Plant, az NLMK és az orosz csoport – felkérték, hogy működjenek együtt a vizsgálat során. A jelenlegi felülvizsgálatban kizárólag az orosz csoport működött együtt a Bizottsággal.

               (15)

               Egy független importőr sem juttatta el a Bizottsághoz a kitöltött kérdőívet. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy egyetlen független importőr sem működött együtt a vizsgálat során.

               (16)

               A ferroszilícium hét ismert uniós gyártója közül hatan küldték vissza a kitöltött kérdőívet. Figyelembe véve az uniós gyártók viszonylag alacsony számát, a Bizottság a felülvizsgálatban nem irányzott elő mintavételt.

               (17)

               A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:

                           a)

                           Uniós gyártók:

                                       FERROATLANTICA csoport:

                                       Ferroatlantica S.L. – Madrid, Spanyolország

                                       Ferropem – Chambery, Franciaország

                                       HUTA LAZISKA S.A. – Laziska Gorne, Lengyelország

                                       OFZ a.s. – Istebne, Szlovákia

                                       TDR LEGURE d.o.o. – Ruse, Szlovénia

                                       VARGON ALLOYS A.B. – Vargon, Svédország

                           b)

                           Uniós felhasználók:

                                       Aperam SA – Luxemburg

                                       Ugitech – Ugine, Franciaország

                           c)

                           Orosz exportáló gyártók:

                                       Az orosz csoport:

                                       JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant (JSC CHEMK) – Chelyabinsk, Oroszország

                                       JSC Kuznetsk Ferroalloy Works (JSC KF) – Novokuznetsk, Oroszország

                                       RFA International LP („RFAI”) – Mishawaka, USA.

                           d)

                           Az analóg ország gyártói:

                                       Elkem AS, Oslo, Norvégia

                                       FESIL Rana Metall AS, Trondheim, Norvégia

                                       Finnfjord AS, Finnsnes, Norvégia.

         B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
   1.   Az érintett termék

               (18)

               Az érintett termék a jelenleg a 7202 21 00, 7202 29 10 és 7202 29 90 KN-kód alá sorolt, Kínából és Oroszországból származó ferroszilícium.

               (19)

               A ferroszilícium előállítása elektromos ívkemencékben történik, a kvarc széntartalmú termékekkel történő redukciója révén. Az eljárás energiaigényes. A ferroszilícium – melyet tömbök, szemcse vagy por formájában értékesítenek – minősége a szilícium- és a szennyező anyag-tartalomtól (pl.: alumínium) függően többféle lehet. A legalább 70 % szilíciumot tartalmazó ferroszilíciumot nagy tisztaságú terméknek tekintik. A több mint 55 % és kevesebb mint 70 % szilíciumot tartalmazó terméket közepes tisztaságúnak, a kevesebb mint 55 % szilíciumot tartalmazót alacsony tisztaságú ferroszilíciumnak tekintik. Az érintett terméket alapvetően dezoxidálószerként és ötvözőelemként használják a vas- és az acéliparban.

         2.   Hasonló termék

               (20)

               Megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat által előállított és az uniós piacon értékesített ferroszilícium, a Norvégiában (a továbbiakban: analóg ország) előállított és értékesített ferroszilícium, valamint az Oroszországban előállított és értékesített ferroszilícium alapvetően azonos fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik, és alapvető felhasználási módjuk is azonos, mint a Kínában és Oroszországban előállított, uniós exportra értékesített ferroszilíciumé. Mivel Kína nem piacgazdasági berendezkedésű ország, e vizsgálat keretében nem vették tekintetbe. Ennélfogva ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.

         C.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

               (21)

               Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy valószínűsíthető-e, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a két érintett országból származó dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezet.

         A KÍNÁBÓL SZÁRMAZÓ BEHOZATAL
   1.   Előzetes megjegyzések

               (22)

               A (13) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálatban. Így a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az átfogó elemzés, köztük a dömpingszámítás alapját az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények képezték.

               (23)

               Ebből adódóan a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét a hatályvesztési felülvizsgálati kérelem, valamint egyéb információforrások, köztük kereskedelmi import- és exportstatisztikák (Eurostat és kínai exportadatok) és egyéb nyilvánosan hozzáférhető információk felhasználásával mérték fel.

               (24)

               Az együttműködés hiánya hatással volt a különböző terméktípusok rendes értékének és exportárának összehasonlítására. Amint arra a (30) preambulumbekezdés is rámutat, az alaprendelet 18. cikkével összhangban megfelelőnek tekintették mind a rendes érték, mind az exportár globális, konkrétan egyetlen terméken alapuló megállapítását.

               (25)

               Az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdésével összhangban a Bizottság ugyanazt a módszert alkalmazta, mint amelyet a dömping megállapítását eredményező eredeti vizsgálat alkalmával használt, amennyiben megállapítást nyert, hogy a körülmények nem változtak.

         2.   Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
   2.1.   A rendes érték meghatározása

               (26)

               Az eljárás megindításáról szóló értesítésben az összes érdekelt felet felkérték, hogy tegyenek észrevételt azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság a Kínára vonatkozó rendes érték megállapításához piacgazdasággal rendelkező harmadik országként Norvégia kiválasztását javasolja. Az eredeti vizsgálatban is Norvégiát tekintették analóg országnak. Mivel e tekintetben egyik fél sem tett észrevételeket, azt a következtetést vonták le, hogy a Kínára vonatkozó rendes érték megállapításához az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban ismét Norvégiát kell analóg országként kiválasztani.

               (27)

               Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint először megvizsgálták, hogy a hasonló termék norvég együttműködő gyártók által független vevőknek történő hazai értékesítésének mennyisége reprezentatív-e a Kínából az Unióba exportált termékek mennyiségével összehasonlítva, vagyis hogy az ilyen hazai értékesítések összvolumene eléri-e az érintett termék uniós exportra értékesített összvolumenének legalább 5 %-át. Ezek alapján azt a következtetést vonták le, hogy az analóg országban folyó hazai értékesítés reprezentatív.

               (28)

               A Bizottság azt is vizsgálta, hogy a hasonló termék hazai értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a szokásos kereskedelmi forgalom keretén belüli értékesítésnek tekinthető-e. Ezt úgy állapították meg, hogy meghatározták a felülvizsgálati időszak folyamán a hazai piacon független vevők részére történt nyereséges értékesítés arányát.

               (29)

               Így a rendes érték meghatározása a tényleges hazai ár alapján történt, amelyet a felülvizsgálati időszak alatti nyereséges hazai értékesítés súlyozott átlagáraként számítottak ki.

         2.2.   Az exportár megállapítása

               (30)

               A (24) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt a vizsgálatban. Ezért az alaprendelet 18. cikkének megfelelően az exportárat a rendelkezésre álló legjobb információ alapján határozták meg.

               (31)

               Első lépésként az Eurostat importadatbázisából kikeresték a (18) preambulumbekezdésben felsorolt három – minőségbeli különbségeket tükröző – különböző KN-kóddal kapcsolatos mennyiségi és importáradatokat. Mivel megfelelőnek tekintették az exportár átlagon alapuló megállapítását, a 7202 29 10 és a 7202291090 KN-kódokkal kapcsolatos adatokat a 7202 21 00 KN-kód alá sorolt termékek szilícium-tartalmához igazították. A felülvizsgálati kérelemben is ezt a módszert javasolják a teljes importmennyiség legalább 75 % szilíciumot tartalmazó ferroszilícium minősége alapján történő megállapításához. Az átlagérték kiszámításához az említett három KN-kódra vonatkozó mennyiségi és importáradatokat összesítették és súlyozták.

               (32)

               Végezetül ezt a CIF-szintű átlag importárat – elsősorban a fuvarozási költségek levonásával – kiigazították, ami a gyártelepi árat eredményezte. Az értékesítési árat ezért az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésével összhangban az Eurostat importstatisztikáiban szereplő, ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár alapján állapították meg.

         2.3.   Összehasonlítás és kiigazítások

               (33)

               A rendes érték és az exportár összehasonlítását a gyártelepi ár alapján végezték el. A tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban figyelembe vették az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket is. A kínai exportőrök együttműködésének hiányában a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatok alapján végeztek kiigazításokat, elsősorban a kiviteli vámok figyelembevétele érdekében.

         2.4.   Dömping a felülvizsgálati időszakban

               (34)

               A fentiek alapján a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözetet 165 %-nak bizonyult.

               (35)

               Ugyanakkor megjegyzendő, hogy az érintett termék uniós importjának összmennyisége az eredeti intézkedések bevezetését követően drasztikusan csökkent, továbbá hogy a fent említett dömpingkülönbözetet korlátozott mennyiségű behozatal alapján állapították meg (a felülvizsgálati időszakban ez nem érte el a 2 500 tonnát).

               (36)

               Így a teljes körű elemzés érdekében a kínai exportáló gyártók árpolitikáját a három legjelentősebb Unión kívüli piacon – Japánban, Dél-Koreában és az Amerikai Egyesült Államokban (a továbbiakban: USA) is megvizsgálták.

               (37)

               E célból kínai exportadatokat használtak a kínai export Japánban, Dél-Koreában és az USA-ban alkalmazott árának megállapításához. A fentiekben megállapított rendes értékkel történő összehasonlítás szintén megerősítette a dömping meglétét, mely a célországtól függően 86 % és 92 % között mozog.

         3.   A behozatal alakulása az intézkedések hatályvesztése esetén
   3.1.   Termelési kapacitás Kínában

               (38)

               Kína a világ legnagyobb mennyiségű ferroszilíciumot előállító országa. A felülvizsgálati időszakra évenként 10–11 millió tonna termelési kapacitást állapítottak meg. Ebből adódóan a kínai gazdasági ágazat a becslések szerint termelési kapacitásának 50 %-án működik. Ez azt jelenti, hogy jelenleg évente hozzávetőlegesen 5,5 millió tonna szabad kapacitással rendelkezik, ami a teljes uniós felhasználás csaknem hétszeresének felel meg. A jelenlegi kihasználatlan kapacitás ellenére, valamint a kérelmező által rendelkezésre bocsátott információk alapján a kínai kapacitás továbbra is bővülni látszik, mivel folyamatban van a jelenleginél nagyobb és hatékonyabb kemencék kialakítása.

               (39)

               Semmi nem utal arra, hogy a kínai, illetve a harmadik országbeli piacokon a hazai felhasználás szintje jelentősen növekedne, ami – a kínai gyártók szabad kapacitásának kihasználása esetén – fel tudná venni a megnövekedett termelést.

         3.2.   Az uniós piac vonzereje

               (40)

               A végleges intézkedések 2008. februári bevezetését követően a Kínából származó behozatal tartós csökkenést mutatott, és a felülvizsgálati időszakban elhanyagolható, az uniós felhasználás kevesebb mint 1 %-ának megfelelő mértéket képviselt. A behozatal 2007-ben mintegy 330 400 tonna mennyiséggel érte el a csúcspontot, majd jelentős csökkenést követően 2012-ben kevesebb mint 2 500 tonnára rúgott. Ugyanakkor a megfigyelt árszintek alapján az uniós ferroszilícium-piac a kínai export számára továbbra is vonzó.

               (41)

               A fent említettek értelmében Kínában jelentős kihasználatlan termelési kapacitás áll rendelkezésre, ami arra enged következtetni, hogy erőteljes az alternatív, e felesleges termelési kapacitást felvevő piacok iránti igény. Azonban a kínai kormány által bevezetett számos exportkorlátozás miatt (25 %-os exportvám, 17 %-os vissza nem téríthető hozzáadottérték-adó, valamint kiviteli engedélyek) a kínai export összességében csökkenést mutatott, ami a 2007-es 1,5 millió tonna jellemezte csúcsponttal szemben 2009-re mindössze 0,4 millió tonnára esett vissza. Ezzel szemben 2010-től ezzel ellentétes tendencia mutatkozott az export terén, melynek mennyisége 0,8 millió tonnára emelkedett, és 2013-ban a becslések szerint 0,7 millió tonnát tett ki. A legfrissebb számadatok rámutatnak, hogy az exportszint változatlan, az exportmennyiség pedig meghaladja a teljes uniós felhasználást.

               (42)

               Az exportkorlátozások ellenére a kínai gyártók jelentős mennyiségű ferroszilíciumot exportáltak azokra a globális piacokra, melyeken nincsenek érvényben importkorlátozások (azaz Japán, Dél-Korea és az USA piacára).

               (43)

               Első látásra úgy tűnhet, hogy az ázsiai piac alternatívát jelenthet a felesleges kínai gyártás egy részének felvétele szempontjából. Ugyanakkor a kérelmező által benyújtott információk szerint a szóban forgó piac az utóbbi időben bekövetkezett fejlemények nyomán kevésbé vonzó a kínai export számára.

               (44)

               Az ázsiai piacot jelentősen befolyásolja a jövőben Malajziában megvalósuló két új ferroszilícium létesítmény termelésbe való bevonása (Pertama Ferroalloys Plant és Sarawak Ferroalloys Plant). A becslések szerint Malajzia éves ferroszilícium-termelése 2014-től 420 000 tonnával nő, melyet délkelet-ázsiai szomszédainak, elsősorban az évente 600 000 tonnára igényt tartó Japánnak fog értékesíteni. A malajziai létesítmények termelése kedvezőtlen hatást fog gyakorolni a Délkelet-Ázsiába irányuló kínai exportra. Emellett japán acélgyártók és dél-koreai acélművek megállapodást kötöttek az új malajziai gyártókkal éves szinten jelentős mennyiségű ferroszilícium vásárlásáról, ami megnehezíti a kínai export számára a piacra lépést.

               (45)

               A nyilvánosságra hozatalt követően tett észrevételeiben az exportáló gyártó azt állította, hogy a malajziai termelést túlbecsülték. Az ellenőrzést követően az észrevételt igazoltnak találták, melynek következtében Malajzia termelését hozzávetőlegesen 370 000 tonnára igazították ki.

               (46)

               Ebből adódóan az újonnan belépő malajziai termelés várhatóan fokozza a versenyhelyzetet az amúgy is telített piacon, melyen Kína és Oroszország jelenleg jelentős részesedéssel rendelkezik.

               (47)

               A kínai termékek felülvizsgálati időszakban tapasztalt mérsékelt uniós piaci jelenlétét elsősorban a (41) preambulumbekezdésben említett, a kínai kormány által bevezetett exportkorlátozások magyarázzák.

               (48)

               Ezenfelül az uniós piaci árak szintén vonzerőt jelentenének a kínai gyártók felesleges kapacitásának felvétele szempontjából. Az uniós piaci átlagár 2012-ben legalább olyan magas volt, mint a kínai gyártók fő célországokban (Japán, Dél-Korea és az USA) alkalmazott exportárai, ami fokozottan megerősíti az uniós piac vonzerejét abban az esetben, ha az egyéb célországokba irányuló értékesítés nehézségekbe ütközik.

               (49)

               Levonható tehát az a következtetés, hogy az európai piac, amely globálisan az egyik legnagyobb piacnak minősül, továbbra is vonzó a kínai gyártók számára.

         4.   A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetés

               (50)

               A Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitás, valamint az uniós piac viszonylagosan vonzó árszintje alapján arra lehet következtetni, hogy a dömpingellenes intézkedések megszűnése esetén fennáll az érintett termék Kínából származó fokozott importjának kockázata.

               (51)

               A jelenlegi és a potenciális kínai szabad kapacitás, az uniós piac világviszonylatban meghatározó mérete, továbbá a kínai exportra Délkelet-Ázsiában várhatóan gyakorolt nyomás miatt az a következtetés vonható le, hogy a dömpingellenes intézkedések megszűnése esetén a kínai exportőrök valószínűleg tovább növelnék dömpingelt árakon folytatott exportjukat az Unióba.

         AZ OROSZORSZÁGBÓL SZÁRMAZÓ BEHOZATAL
   1.   Előzetes megjegyzések

               (52)

               A (14) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően kizárólag az orosz csoport működött együtt az eljárásban. Megállapításra került ugyanakkor, hogy az orosz csoport a teljes orosz gyártás jelentős hányadát képviseli, ami Oroszország teljes ferroszilícium-termelésének hozzávetőlegesen 78 %-át, továbbá az Oroszországból származó uniós ferroszilícium-import túlnyomó részét teszi ki. Ebből adódóan úgy ítélték meg, hogy az orosz csoport által rendelkezésre bocsátott információkat, egyéb információforrásokkal, köztük a felülvizsgálati kérelemmel és a hozzáférhető kereskedelmi importstatisztikákkal (Eurostat) kombinálva kellett felhasználni a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűsége megállapításához.

               (53)

               A dömpingkülönbözet kiszámításához az orosz csoportot alkotó vállalatokat – JSC CHEMK és JSC KF – a Vámkódex (7) 143. cikke értelmében egymással kapcsolatban állónak tekintik, csakúgy mint az eredeti vizsgálatban. Ezért az egész csoport számára az alábbi módszer alkalmazásával egyetlen dömpingkülönbözetet számítottak ki. Először minden egyes exportáló gyártóra kiszámították a dömping összegét, majd a csoport egészére nézve megállapították a dömpingkülönbözet súlyozott átlagát. Meg kell jegyezni, hogy e módszer eltért az eredeti vizsgálatban alkalmazottól, mivel akkor a dömpingszámítást úgy végezték, hogy összesítették a gyártók valamennyi termelési és értékesítési adatát. A másik módszert alkalmazták a lezárt időközi felülvizsgálatban is. A módszertani változást a megváltozott körülmények indokolják, amelyeket a vállalati struktúrában bekövetkezett változás idézett elő; ennek nyomán megállapítható, hogy a csoporton belül az értékesítés és az előállítás tekintetében melyik gyártó az érintett.

         2.   Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
   2.1.   A rendes érték meghatározása

               (54)

               Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint először megvizsgálták, hogy a hasonló termék együttműködő exportáló gyártók által független vevőknek történő hazai értékesítésének mennyisége reprezentatív-e az Unióba irányuló exportértékesítéseik mennyiségével összehasonlítva, vagyis hogy az ilyen hazai értékesítések összvolumene eléri-e az érintett termék uniós exportra értékesített összvolumenének legalább 5 %-át.

               (55)

               Megvizsgálták továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a hazai értékesítések kellően reprezentatívak minősülnek-e. Ezt a vizsgálatot az exportáló gyártó által a hazai piacon értékesített minden olyan terméktípus esetében elvégezték, amelyet a Bizottság az Unióba irányuló exportra eladott terméktípussal közvetlenül összevethetőnek talált. Egy adott terméktípus hazai értékesítése abban az esetben minősült kellően reprezentatívnak, ha az említett terméktípusnak az exportáló gyártó által hazai piacon független vevőknek értékesített teljes mennyisége elérte az Unióba exportált összehasonlítható terméktípus teljes értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át.

               (56)

               Azt is megvizsgálták, hogy az egyes terméktípusok hazai értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a szokásos kereskedelmi forgalom keretén belüli értékesítésnek tekinthető-e. Ezt olyan módon állapították meg, hogy az érintett termék minden egyes exportált típusára meghatározták a vizsgálati időszak folyamán a hazai piacon független vevők részére történt nyereséges értékesítés arányát.

               (57)

               Azon terméktípusoknál, amelyek hazai piacon értékesített mennyiségének több mint 80 %-át egységköltség fölött értékesítették, és amelyek esetében az értékesítési ár súlyozott átlaga megegyezett az előállítási egységköltséggel vagy azt meghaladta, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett típus teljes értékesítési volumenére alkalmazott tényleges hazai árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e.

               (58)

               Azokban az esetekben, amikor e terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges hazai ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus felülvizsgálati időszak alatti, kizárólag nyereséges hazai értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.

               (59)

               Ha egy terméktípust nem értékesítettek belföldön, illetve azoknál a terméktípusoknál, amelyek hazai értékesítése nem érte el a kellő mértéket, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint határozták meg.

               (60)

               Ha a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján számították ki, az eladási, általános és adminisztratív költségek és a nyereség összege az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerint az együttműködő exportáló gyártók hasonló termékének előállítására és a szokásos kereskedelmi forgalom keretén belüli értékesítésére vonatkozó tényleges adatokon, vagy a rendelkezésre álló tényeken alapult.

         2.2.   Az exportár megállapítása

               (61)

               A felülvizsgálati időszakban az orosz csoport Unióba irányuló exportértékesítése társult vállalkozásán, az RFAI-n keresztül (a kapcsolatban álló importőr) zajlott, amely az Unión belül szabad forgalomba bocsátott termékek tekintetében minden importot érintő feladatot – ezek a kapcsolatban álló importőr feladatai – ellátott.

               (62)

               Az exportárat ezért az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerint azon ár alapján képezték, amelyen az importált termék elsőként viszonteladásra került egy független vevő részére, megfelelően kiigazítva azt a behozatal és a viszonteladás között felmerülő minden költséggel, valamint ésszerű értékesítési, általános és adminisztratív költségekkel és nyereséggel. E célra a tényleges értékesítési, általános és adminisztratív költségek százalékarányát használták, és a keletkezett nyereségre vonatkozó, független importőröktől származó új információk hiányában az eredeti vizsgálatban használt nyereségszázalékot, azaz 6 %-ot számítottak.

               (63)

               Az orosz csoport úgy érvelt, hogy az RFAI egyazon gazdasági egység részeként kezelendő, mivel ugyanazok a személyek irányítják, és a vállalatok gazdasági egységként működnek. Következésképpen az exportár meghatározásakor semmilyen levonásnak nincs helye az RFAI értékesítési, általános és adminisztratív költségei vagy nyeresége tekintetében.

               (64)

               Az, hogy az orosz csoport és az RFAI közötti társulás gazdasági egységnek minősül-e, a 2. cikk (9) bekezdésének összefüggésében nem játszik szerepet az exportár képzése tekintetében.

               (65)

               Ezért mivel az orosz csoport exportértékesítése társult vállalkozásán (RFAI) keresztül zajlott, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően ki kellett igazítani az ésszerű értékesítési, általános és adminisztratív költségek és nyereség levonásával. A fentiek alapján a Bizottság az érvelést elutasította.

               (66)

               Az exportáló gyártó szintén a gazdasági egység megléte mellett érvelt, és azt állította, hogy ez ellentmond az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerinti, az értékesítési, általános és adminisztratív költségek és nyereség tekintetében végzett kiigazításnak. Úgy érvelt továbbá, hogy amennyiben a kiigazítások indokoltak is lennének, a képzett exportárnak kizárólag az RFAI importköltségeit kellene tartalmaznia, a gazdasági egység exportjával kapcsolatos értékesítési, általános és adminisztratív költségek figyelembevétele nélkül. Végezetül kijelentette, hogy ebben az esetben nem ért egyet a gazdasági egység meglétét cáfoló megállapítással.

               (67)

               A gazdasági egység megléte nem játszik szerepet az exportár 2. cikk (9) bekezdése szerinti képzése összefüggésében. Amennyiben teljesülnek az alaprendelet 2. cikkének (1) és (9) bekezdésében rögzített feltételek, az irányítás, illetve integráció mértéke nem játszik szerepet a 2. cikk (9) bekezdése szerinti kiigazítások jogosságának (8) megítélése tekintetében. Az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése előírja a Bizottság számára, hogy egyes esetekben exportárat képezzen, és ezt a képzett exportárat bizonyos paraméterek figyelembevételével kiigazítsa, ideértve azokat az eseteket, amikor a felek „üzleti kapcsolatban áll[nak]”. Az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése egyértelműen fogalmaz, mely szerint „kiigazításokat kell végrehajtani” (utólagos bizottsági kiemelés). A Bizottság meggyőződött róla, hogy az RFAI minden olyan feladatot ellát, amelyet az Unióban egy kapcsolatban álló importőr rendszerint elvégez. Az RFAI jelentős szerepet játszik a csoport nemzetközi tevékenységében (pl. ügyfélszolgálat, a szállítások logisztikája és ütemezése, a beruházási javak és a fő nyersanyagok beszerzése stb.). Ebből adódóan teljesülnek az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerinti kiigazítás feltételei, ami alátámasztja az elvégzett kiigazításokat. Így azt a következtetést vonták le, hogy a kiigazításokat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése követelményeinek megfelelően végezték.

               (68)

               Az exportáló gyártó állítása szerint a Nikopolsky/Interpipe (9) ügyben hozott ítéletből következik, hogy amennyiben az exportőr és a vele kapcsolatban álló kereskedő gazdasági egységet alkot, az exportárnak az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdése szerinti kiigazítása nem alkalmazható. Ez az állítás nem megalapozott. A hivatkozott ítélet a 2. cikk (10) bekezdésének i) pontja szerinti, névleges jutalékot érintő kiigazításra vonatkozik, melyet a kereskedő akkor kap, ha hasonló feladatokat lát el, mint a jutalék alapján dolgozó ügynök. A jelen esetben az esetjog nem meghatározó, mivel a svájci RFAI vállalat minden olyan feladatot ellát, amelyet egy kapcsolatban álló importőr rendszerint elvégez. A gazdasági egység megléte más hatást gyakorol az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerinti kiigazításokra, mint a rendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerinti vitatott kiigazításokra. Ezenfelül nem mérlegelhetők az ésszerű értékesítési, általános és adminisztratív költségek és nyereség tekintetében végzett kiigazítások. A szóban forgó kiigazításokat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően üzleti kapcsolatban álló felek esetében el kell végezni.

               (69)

               A kiigazítás hatóköre tekintetében az értékesítési, általános és adminisztratív költségek és a nyereség részleges levonására irányuló érvelés nem fogadható el, mivel az exportáló gyártó nem nyújtott be vonatkozó bizonyítékokat. Az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerinti kiigazítások az üzleti kapcsolat jellemezte leggyakoribb esetekben elengedhetetlenek az exportár képzéséhez. A globális értékesítési, általános és adminisztratív költségek és nyereség részleges kiigazítása esetén a szóban forgó módosítás alapját az exportáló gyártó által a költségekre vonatkozóan rendelkezésre bocsátott bizonyítékoknak kell képezniük, különös tekintettel arra, hogy ezek a költségek az érintett termék importjához nem közvetlenül kapcsolódó tevékenységekhez fűződő, a behozatal és a viszonteladás között felmerült különleges kiadásoknak minősülnek-e.

               (70)

               Az orosz csoport azt is állította, hogy az alaprendelet 11. cikke (10) bekezdése értelmében az exportárat a dömpingellenes vám levonása nélkül kell kiszámítani, mert a vám megfelelően megjelenik a viszonteladói árakban és az azt követő értékesítési árakban az Unió területén.

               (71)

               A vizsgálat különösen rávilágított arra, hogy a bejelentett ügyletek 99 %-ában a megfizetett vám nem jelent meg az érintett termék Unióban alkalmazott viszonteladói áraiban. Ezért az a következtetés vonható le, hogy a dömpingellenes vám nem jelent meg megfelelően az orosz csoport viszonteladói áraiban. Emiatt az orosz csoport érvelését nem lehetett elfogadni, és az exportáraknak az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelő képzésekor a dömpingellenes vámok összegét levonták.

         2.3.   Összehasonlítás és kiigazítások

               (72)

               A rendes érték és az exportár összehasonlítását a gyártelepi ár alapján végezték el. A tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban figyelembe vették az árak összehasonlíthatóságát érintő különbségeket.

               (73)

               Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően szükséges és indokolt esetben kiigazítás formájában figyelembe vették a fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és hitelköltségeket, valamint a jutalékokat.

         2.4.   Dömping a felülvizsgálati időszakban

               (74)

               Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően az orosz csoport minden egyes együttműködő exportáló gyártója tekintetében gyártelepi ár alapján, terméktípusonként összehasonlították a rendes érték súlyozott átlagát az exportárak súlyozott átlagával.

               (75)

               Az exportáló gyártó több észrevételt tett a dömpingkülönbözet kiszámítását illetően.

               (76)

               Először is, a csoport egyik vállalata által a csoport egy másik vállalatától vásárolt kvarcit költségének kiigazítását illetően vitatták a felülvizsgált vételár 5 %-os haszonkulccsal való kiegészítését. Érvelésük szerint a két vállalat ugyanahhoz a gazdasági egységhez tartozik.

               (77)

               Annak ellenére, hogy a gazdasági egységgel kapcsolatos érvelés nem játszik szerepet a kvarcitköltségek kiigazításának összefüggésében, elfogadott, hogy a kapcsolatban álló felek közötti ügyletek nyereség nélkül is bonyolíthatók. A külső feleknek történt kvarcitértékesítések hiányában nem lehetett a nyereség meglétét alátámasztani. Következésképpen a kiigazított kvarcitköltséghez számolt haszonkulcsot elhagyták, és a dömping megállapítását ennek megfelelően felülvizsgálták.

               (78)

               A második észrevétel a WTO Vitarendezési Testületének a Norvégiával lazacimport ügyben folytatott vita során megfogalmazott ajánlásai alkalmazására vonatkozott. Az ajánlás értelmében a rendes érték képzésekor abban az esetben is alkalmazandók a szóban forgó ügyletek kapcsán felmerülő értékesítési, általános és adminisztratív költségek és nyereség, amennyiben egy adott terméktípus hazai értékesítése nem reprezentatív. Az exportáló gyártó azt állította továbbá, hogy a hatályvesztési felülvizsgálatban nem megengedett új módszer alkalmazása, mivel a körülményekben nem következett be ezt indokló jelentős változás.

               (79)

               A Bizottság az exportáló gyártóval meghallgatás keretében ismertette a lazacimporttal foglalkozó testület módszerét, ám az exportáló gyártó a testület ajánlásait továbbra is az alaprendelet 2. cikke (4) és (6) bekezdése megsértéseként értelmezte. Ezzel szemben a Bizottságnak kötelessége, hogy a WTO-val szemben fennálló kötelezettségei keretében végrehajtsa az ilyen szabályokat. A módszer nem csupán az alaprendelet 5. cikke értelmében indított vizsgálatokra, hanem valamennyi esetre hatással van.

               (80)

               A harmadik észrevétel értelmében a Bizottság olyan esetekben is kiigazítást végzett, amikor a csoport egyik exportáló gyártójának költségeit egy másik exportáló gyártó egyes értékesítéseivel hasonlították össze.

               (81)

               A Bizottság ismételten megerősíti, hogy a bevételt a gyártási költségekhez hasonlóan a nyereségesség megállapítása végett fuvarozási, biztosítási és anyagmozgatási költségekkel, a dömpingkülönbözetek megállapítása végett pedig csomagolási költségekkel igazították ki.

               (82)

               A negyedik észrevétel értelmében az exportáló gyártó megítélése szerint indokolatlan a hatályos dömpingellenes vám exportárból való levonása. Az álláspont alátámasztása érdekében azt állítják, hogy a felülvizsgálati időszak értékesítési exportárai több mint 100 %-kal meghaladták az eredeti vizsgálatban jellemzőket, mely bizonyítja, hogy a dömpingellenes vám megjelent az exportárakban. Ezenfelül egyes importvámokat és dömpingellenes vámokat nem szabadott volna levonni, mert azokat állítólagosan előre megfizették, és egy jövőbeli időszakra vonatkoztak. Végezetül a Japánban felmerülő irodai költségeket, valamint a svájci szövetségi és kantoni szintű jövedelemadókat a Bizottságnak szintén nem kellett volna figyelembe vennie.

               (83)

               Az exportáló gyártó által rendelkezésre bocsátott bizonyítékok nem meggyőzőek annak alátámasztására, hogy ebben az esetben és e termék vonatkozásában a dömpingellenes vám megfelelően megjelent az exportárban. Az eredeti vizsgálat óta a viszonteladói árak és az előállítási költségek egyaránt jelentősen emelkedtek. Ebből adódóan az exportárak növekedése nem bizonyítja meggyőzően a vám árban való állítólagos megjelenését. A benyújtott bizonyíték elégtelen jellegének szemléltetésére a Bizottság a dömpingellenes vám figyelembevételével összehasonlította a felülvizsgálati időszakban jellemző exportárakat az áruköltségekkel, és az eredmény rámutatott arra, hogy az exportügyletek 99 %-ában az exportár nem kellően magas ahhoz, hogy érzékeltesse a dömpingellenes vámot. Végezetül, a jelentős dömping megállapítását az sem változtatná meg, ha a vámot nem vonják le, és nem érintené a dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatban levont következtetéseket sem. Ezért nem lenne hatással a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat eredményeit tekintve sem.

               (84)

               A Bizottság megállapította, hogy az importvámok és dömpingellenes vámok előzetes kifizetése nem lehetséges; az ilyen vámokat a behozatalkor szedik be. Emellett a csoport importját vámraktáron keresztül bonyolította, ami azt jelenti, hogy a vámok a behozatal és az értékesítés tényleges időpontjában váltak esedékessé. Ezenfelül a 2012. december 31-i próbamérleg és az ellenőrzött elszámolások összehasonlítása alapján egyértelműen megállapítást nyert, hogy az auditorok az állítólag előzetesen kifizetett dömpingellenes vámokat ténylegesen kifizetett dömpingellenes vámokká minősítették át, ami az eredménykimutatásban költségként jelentkezett.

               (85)

               A Japánban felmerülő irodai költségek nem kapcsolódtak az érintett termékhez, így nem befolyásolták a Bizottság által végzett számításokat. Emiatt az érvelést elutasították. Végezetül, az említett svájci adókat csak abban az esetben lehet kizárni, ha azok társasági adóval kapcsolatosak, amit a nyilvánosságra hozatalt követő észrevételek látszólag megerősítenek. A dömpingszámítást ezért ennek figyelembevételével módosították.

               (86)

               A csoport egyik brit Virgin-szigeteki vállalkozása által a csoport egy másik vállalkozásának nyújtott hitel kiigazított kamatát a Bizottság felülvizsgálta arra az állításra reagálva, hogy az ehhez hasonló kölcsönöket a piacinál kedvezőbb feltételek mellett is bonyolíthatják, és az ügyletnek alapvetően csak abban az esetben van értelme, ha a hitelkamat alacsonyabb a banki kamatnál. A Bizottság megerősíti továbbá, hogy az RFAI haszonkulcsát nem a CIF-ára alapján képezték, hanem a nettó számlaértékre, a vállalat elszámolási valutájában alkalmazták, majd kiegészítettek egyes költségtételekkel.

               (87)

               A fenti megfontolások figyelembevételével és a kvarcit csoporton belüli értékesítésével, a csoporton belüli hitelezéssel, valamint a svájci szövetségi és kantoni szintű jövedelemadókkal kapcsolatos észrevételek alapján felülvizsgált számításokkal a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözetet felülvizsgálták és 43 %-ra módosították.

               (88)

               Emlékeztetni kell arra, hogy a (4) preambulumbekezdésben említett időközi felülvizsgálat azt a következtetést vonta le, hogy az orosz csoport 2009 októbere és 2010 szeptembere között dömpingelt árakon folytatott importot.

         3.   A behozatal alakulása az intézkedések hatályvesztése esetén

               (89)

               A vizsgálat azt a kérdést elemezte, hogy fennállt-e dömping a felülvizsgálati időszak alatt, valamint azt, hogy valószínű-e a dömping folytatódása, illetve megismétlődése.

         3.1.   Oroszország termelési kapacitása

               (90)

               Oroszország a világ második legnagyobb ferroszilícium-gyártója. A Metal Expert piackutató vállalat szerint Oroszország ferroszilícium-termelési kapacitása hozzávetőlegesen 900 000 tonna. Ez magában foglalja a kemencékben történő előállítást, ami a ferroszilícium mellett egyéb ferroötvözeteket is eredményezhet. A két gyártó (a JSC CHEMK és a Serov Ferroalloy Plant) létesítményei rövid időn belül lehetővé teszik a ferroszilícium gyártásáról egyéb ferroötvözetek előállítására való átállást. A többi orosz gyártó (a Bratsk Ferroalloy Plant, az NLMK és a JSC KF) létesítményei azonban kizárólag ferroszilícium előállítására alkalmasak.

               (91)

               A nyilvánosságra hozatalt követően az egyetlen együttműködő exportáló gyártó azt állította, hogy a rá vonatkozó információkat figyelmen kívül hagyták Oroszország termelési kapacitásának kiszámításakor. Azonban amint arra az (52) preambulumbekezdés is hivatkozik, a felhasznált információk elsődleges forrását a szóban forgó orosz csoport által rendelkezésre bocsátott adatok képezték. A Metal Expert jelentését a többi orosz gyártó termelési kapacitásának megállapításához használták fel. Ez az állítás ezért nem elfogadható.

               (92)

               Ezenfelül a szóban forgó exportáló gyártó úgy érvelt, hogy a JSC CHEMK gyártását tévesen mérték fel, és azt állította, hogy jelentős többletköltségek és időveszteség nélkül gyakorlatilag képtelen egyéb ferroötvözetek gyártására átállni. Ezzel szemben a JSC CHEMK telephelyén folytatott helyszíni vizsgálat során bizonyítékokat találtak arra vonatkozóan, hogy a JSC CHEMK kemencéi a fentiekkel ellentétben késedelem nélkül képesek egyéb ferroötvözetek gyártására átállni. Ez az érvelés ezért nem elfogadható.

               (93)

               A felülvizsgálati időszakban a tényleges termelés a becslések szerint 633 000 tonna körül mozgott (75 % szilíciumot tartalmazó ferroszilícium alapján), melyhez mintegy 267 000 tonna rendelkezésre álló szabad kapacitás társult. Konzervatív megközelítést alkalmazva és figyelembe véve az egyéb ferroötvözetek előállítására fordított termelési kapacitást, a ferroszilícium gyártására fordítható szabad kapacitás legalább 120 000 tonna.

               (94)

               Az orosz csoport azt állította, hogy az orosz szabad kapacitást tévesen állapították meg, mivel a Bizottság nem vette figyelembe, hogy az orosz csoport termelési kapacitásának 95–100 %-át használta ki. Amint azonban azt a fenti preambulumbekezdés említi, a tényleges szabad kapacitás figyelembevételével konzervatív megközelítést is alkalmaztak. Ez az állítás ezért nem elfogadható.

               (95)

               A Metal Expert jelentése alapján a számottevő szabad kapacitás magyarázata, hogy 2002 és 2009 között a hazai kereslet jelentősen, 50 %-kal visszaesett, és ezen a szinten maradt 2012-ig. A termelési kapacitás ezért jelentősen meghaladja a hazai piacon mutatkozó keresletet. Az orosz gyártók ebből adódóan az exporttól függenek.

         3.2.   Az uniós piac vonzereje

               (96)

               A jelenleg hatályos intézkedések ellenére az uniós piac továbbra is vonzerőt jelent az orosz export számára. A felülvizsgálati időszakban megfigyelt importszint rámutatott, hogy az Oroszországból származó importot bizonyos mértékben befolyásolják a kivetett dömpingellenes vámok, ám mindezek ellenére jelenléte a felülvizsgálati időszakban továbbra is határozott volt.

               (97)

               Az egyik fél azt állította, hogy az európai uniós ferroszilícium-piac az orosz csoporthoz hasonló nemzetközi beszállítók számára nem vonzó, és összességében az import jelentős visszaesése figyelhető meg, ami 2012-ben tovább folytatódott. Az állítás értelmében a tendencia a jövőben sem változik. Az Eurostat kereskedelmi adatainak vizsgálata az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdésével összhangban rámutatott, hogy az Oroszországból származó behozatal 2010 és 2012 között meglehetősen stabilnak mutatkozott.

               (98)

               Emellett az érintett termék európai uniós exportárait a ferroszilíciumért harmadik országok piacain felszámított árakkal összehasonlítva kitűnik, hogy az orosz csoport Unióban alkalmazott árai a célországtól függően magasabbak.

               (99)

               Ezért azt az állítást, miszerint az uniós piac nem vonzó az orosz gyártók számára, el kell utasítani.

               (100)

               Az egyik fél azt állította, hogy az orosz piac a közeljövőben megvalósuló számos projektnek – így a 2014-es téli olimpiának – köszönhetően egyre vonzóbb, ami várhatóan fellendíti az acél iránti hazai keresletet, és ezáltal növeli a ferroszilícium hazai felhasználását. Ugyanakkor hangsúlyozandó, hogy az említett fél nem bocsátott rendelkezésre releváns adatokat vagy becsléseket arra vonatkozóan, hogy a szóban forgó projektek milyen hatást gyakorolnak a ferroszilícium hazai felhasználására. Azonban ha a helyzet a fentiek szerint alakulna, a hatásnak már 2012–2013-ban érződnie kellett volna. Ezzel szemben a rendelkezésre álló adatok alapján a hazai felhasználás stabilnak mutatkozott. Végezetül, e projektek jellegükből adódóan korlátozott vagy átmeneti hatást fejtenének ki. Ezt az állítást ezért figyelmen kívül kell hagyni. Az egyik fél azt állította, hogy az orosz kihasználatlan kapacitást javarészt felveszi az ázsiai piacokra és az USA-ba irányuló export. A felülvizsgálati időszakban az orosz gyártók termelésük több mint 73 %-át ténylegesen világszerte exportálták. Ugyanakkor a (93) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően Oroszország a csökkenő hazai felhasználás következtében továbbra is jelentős kihasználatlan termelési kapacitással bír, ami arra enged következtetni, hogy a hazai értékesítés csökkenésének kompenzációja, valamint a felesleges termelési kapacitás felvétele érdekében erős az alternatív piacok iránti igény.

               (101)

               A (44) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az ázsiai piacokon fokozott verseny várható a Malajziában épített új létesítményeknek köszönhetően, melyek 2014-ben kezdik meg a termelést hozzávetőlegesen 420 000 tonnával. A helyzetből adódóan az orosz export nehezebben jut az ázsiai piacra.

               (102)

               A (45) preambulumbekezdésben részletezetteknek megfelelően a malajziai termelést 370 000 tonnára módosították.

               (103)

               Ezenfelül egyik legfőbb exportpiacukon, az USA-ban, az orosz exportőröket dömpingellenes vizsgálat alá vonták, és a vizsgálati kérelem szerint várhatóan jelentős dömpingkülönbözet állapítható meg.

               (104)

               Ezért azt a következtetést kell levonni, hogy az orosz exportáló gyártók nagyban függenek a harmadik országok piacaira irányuló exporttól, ám ezeken fokozott verseny várható. Ebből adódóan az uniós piac még vonzóbbá válik számukra.

         4.   A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetés

               (105)

               A fenti megállapítások alapján az a következtetés vonható le, hogy az Oroszországból származó behozatal továbbra is dömpingelt formában történik, és a dömping folytatódásának igen nagy a valószínűsége. Oroszország jelenlegi és jövőbeni potenciális szabad kapacitására, az uniós piac világviszonylatban meghatározó méretére, továbbá a délkelet-ázsiai piac várható kapacitásbővítésére való tekintettel az a következtetés vonható le, hogy a dömpingellenes intézkedések megszűnése esetén az orosz exportőrök valószínűleg tovább növelnék dömpingelt árakon folytatott, az Unióba irányuló exportjukat.

         5.   Következtetés

               (106)

               A fenti megfontolások fényében levonható a következtetés, hogy ha a meglévő intézkedések hatályukat vesztik, jelentős és reális annak a kockázata, hogy a Kínából és Oroszországból származó ferroszilícium dömpingje folytatódik.

         D.   AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA

               (107)

               A felülvizsgálati időszakban a hasonló termék előállításával hét ismert uniós gyártó foglalkozott. Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdése értelmében ezek a gyártók alkotják az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).

               (108)

               A (16) preambulumbekezdésben említettek szerint hat unós gyártó bocsátotta rendelkezésre a kért információkat. A szóban forgó vállalatok a teljes uniós gyártás mintegy 90 %-át képviselik, helyzetük a megítélés szerint az uniós gazdasági ágazat tekintetében reprezentatív.

         E.   AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
   1.   Uniós felhasználás

               (109)

               Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat független és kapcsolatban álló feleknek az uniós piacon történő értékesítésének mennyisége, a nem együttműködő gyártóra vonatkozó becslés (a felülvizsgálati kérelem alapján) és a KN-kód szinten rendelkezésre álló Eurostat-importadatok alapján állapították meg.

               (110)

               A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 40 %-kal nőtt. Ugyanakkor lényeges szempont, hogy a figyelembe vett időszak első éve (2009) a gazdasági válság negatív hatásai miatt rendkívül kedvezőtlennek bizonyult. A 2009-et követően jellemző részleges helyreállás ellenére a felhasználás továbbra sem érte el az eredeti vizsgálatban rögzített szinteket; akkor a felhasználás minden évben meghaladta a 850 ezer tonnát.

                  1. táblázat

                  Felhasználás

                           2009

                           2010

                           2011

                           Felülvizsgálati időszak

                           Felhasználás (tonna)

                           544 093

                           799 233

                           841 796

                           760 128

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              147

                              155

                              140

                              Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem, Eurostat.

         2.   Az érintett országokból érkező behozatal mennyisége, árai és piaci részesedése

               (111)

               A Kínából és Oroszországból származó behozatal mennyiségét és piaci részesedését az Eurostat adatai, valamint az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése értelmében gyűjtött adatok alapján elemezték. Tekintettel arra, hogy a Kínából érkező importmennyiség igen csekély, az érintett országokból származó behozatalt nem összevonva értékelték.

         a)   Az érintett behozatal mennyisége és piaci részesedése

               (112)

               A figyelembe vett időszakban az Unióba irányuló dömpingelt import mennyisége és piaci részesedése az alábbiak szerint alakult:

                  2. táblázat

                  Az érintett behozatal mennyisége és piaci részesedése

                           2009

                           2010

                           2011

                           Felülvizsgálati időszak

                              Kína

                           Importált mennyiség (tonna)

                           8 105

                           13 828

                           5 125

                           2 516

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              171

                              63

                              31

                           Piaci részesedés (%)

                           1,5

                           1,7

                           0,6

                           0,3

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              116

                              41

                              22

                              Oroszország

                           Importált mennyiség (tonna)

                           74 678

                           53 671

                           29 338

                           40 725

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              72

                              39

                              55

                           Piaci részesedés (%)

                           13,7

                           6,7

                           3,5

                           5,4

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              49

                              25

                              39

                              Az érintett országok összesen

                           Importált mennyiség (tonna)

                           82 783

                           67 499

                           34 463

                           43 241

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              82

                              42

                              52

                           Piaci részesedés (%)

                           15,2

                           8,4

                           4,1

                           5,7

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              56

                              27

                              37

                              Forrás: Eurostat.

               (113)

               Az érintett országokból érkező import mennyisége jelentős, 48 %-os csökkenést mutatott a figyelembe vett időszakban. A behozatal piaci részesedése a 2009. évi 15,2 %-ról a felülvizsgálati időszakban 5,7 %-ra csökkent. E tendencia azt eredményezte, hogy a kínai export szinte teljesen eltűnt az uniós piacról. Az orosz exportáló gyártók mindemellett továbbra is jelentős piaci részesedéssel rendelkeznek, és Oroszország az Unió negyedik legnagyobb importőre.

         b)   Importárak és áralákínálás

               (114)

               Az alábbi táblázat mutatja a dömpingelt behozatal átlagárát. A figyelembe vett időszakban a Kínából származó import átlagára 38 %-kal csökkent. Az Oroszországból származó import átlagára 31 %-kal nőtt ugyanebben az időszakban, ám mindvégig az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alatt maradt.

                  3. táblázat

                  A dömpingelt behozatal átlagára

                           2009

                           2010

                           2011

                           Felülvizsgálati időszak

                              Kína

                           Átlagár (EUR/tonna)

                           991

                           1 088

                           873

                           611

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              110

                              88

                              62

                              Oroszország

                           Átlagár (EUR/tonna)

                           716

                           776

                           889

                           999

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              108

                              124

                              140

                              Az érintett országok összesen

                           Átlagár (EUR/tonna)

                           742

                           840

                           887

                           976

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              113

                              119

                              131

                              Forrás: Eurostat.

               (115)

               A felülvizsgálati időszakra jellemző alákínálás mértékének megállapítása céljából az együttműködő uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási ár gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát összehasonlították az együttműködő orosz gyártók által az Unió piacán az első független vevőnek értékesített dömpingelt behozatal azon terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagárával, amelyet a vámoknak megfelelően kiigazított CIF-paritás alapján állapítottak meg.

               (116)

               Mivel a felülvizsgálatban egy kínai exportáló gyártó sem működött együtt, a kínai export áralákínálása mértékének megállapítása céljából az uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott ár gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát összehasonlították a kínai behozatal Eurostat által rendelkezésre bocsátott exportárainak átlagával, amelyet a vámoknak megfelelően kiigazított CIF-paritás alapján állapítottak meg.

               (117)

               Az összehasonlítás – az együttműködő uniós gyártók felülvizsgálati időszak alatt bonyolított forgalmának százalékában kifejezve – súlyozott átlagban Oroszország tekintetében 6–39 %-os, Kína tekintetében 46 %-os alákínálási különbözetet mutatott ki az Unió piacán.

         3.   Más harmadik országokból származó, az intézkedések hatályán kívül eső behozatal

               (118)

               Az egyéb harmadik országokból az uniós piacra irányuló import mennyisége 33 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt, követve a felhasználásra jellemző növekvő tendenciát. A harmadik országokból érkező behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban viszonylag stabil volt, és az uniós felhasználás körülbelül 70 %-át tette ki; majd a felülvizsgálati időszakban enyhe csökkenés volt tapasztalható. A behozatal földrajzi eloszlása azonban változékonyabb képet mutatott; a Brazíliából és Norvégiából érkező behozatal mennyisége és piaci részesedése érezhetően megnőtt, ezek az országok vélhetőleg a növekvő felhasználás jelentette előnnyel éltek.

               (119)

               A harmadik országokból érkező behozatal átlagárai a figyelembe vett időszakban 22 %-kal nőttek, és messze meghaladják a Kínából és Oroszországból származó import árszintjét.

         4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

               (120)

               Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság megvizsgált minden olyan gazdasági tényezőt és mutatót, amely érinthette az uniós gazdasági ágazat helyzetét.

               (121)

               A kárelemzés céljából az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetét olyan mutatók alapján értékelték, mint termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési mennyiség, piaci részesedés és növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a tényleges dömpingkülönbözet mértéke és a múltbeli dömpinget követő helyreállás, átlagos egységárak, egységnyi költség, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség, készletek és munkaerőköltségek.

         a)   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

               (122)

               Az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszakban jelentősen nőtt. Ez a növekedés 2009 és 2011 között volt a legjelentősebb, amikor a termelés 178 %-kal nőtt. Ezt követően, a felülvizsgálati időszakban a termelés stabilnak mutatkozott. Emlékeztetni kell arra, hogy a figyelembe vett időszak első éve a gazdasági válság miatt kivételesnek számított, hiszen szokatlanul alacsony termelési szint jellemezte. A 2009-et követő jelentős helyreállás ellenére emlékeztetni kell arra, hogy az uniós gazdasági ágazat termelése továbbra sem érte el az eredeti vizsgálat kezdetekor (2003) jellemző szintet, amikor a termelés a jelentések tanúsága szerint meghaladta a 270 ezer tonnát.

                  5. táblázat

                  Az uniós gazdasági ágazat teljes termelése

                           2009

                           2010

                           2011

                           Felülvizsgálati időszak

                           Termelés (tonna)

                           81 147

                           192 495

                           225 376

                           224 540

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              237

                              278

                              277

                              Forrás: kitöltött kérdőívek és a felülvizsgálati kérelem.

               (123)

               A figyelembe vett időszakban a termelési kapacitás viszonylag stabilnak bizonyult, noha a felülvizsgálati időszakban némileg emelkedett. A termelés 2009 és 2011 közötti számottevő növekedése mellett a kapacitáskihasználás összesen 179 %-kal emelkedett. Ez a tendencia a kapacitáskihasználás csökkenésével a felülvizsgálati időszakban megváltozott. A kedvezőtlen változást azonban nem a tényleges termelésben bekövetkezett csökkenés, hanem maga a kapacitás növekedése idézte elő.

                  6. táblázat

                  Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

                           2009

                           2010

                           2011

                           Felülvizsgálati időszak

                           Termelési kapacitás (tonna)

                           301 456

                           301 456

                           299 914

                           324 884

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              100

                              99

                              108

                           Kapacitáskihasználás (%)

                           27

                           64

                           75

                           69

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              237

                              279

                              257

                              Forrás: kitöltött kérdőívek és a felülvizsgálati kérelem.

         b)   Értékesítési mennyiség, piaci részesedés és növekedés

               (124)

               Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon, független vevők számára történő értékesítésének volumene (az Unióban független és kapcsolatban álló feleknek történt értékesítések alapján megállapítva) a 2009 és 2011 közötti, felhasználásra jellemző tendenciák szerint alakult. A felülvizsgálati időszakban megfigyelhető hirtelen emelkedés annak tudható be, hogy az uniós gazdasági ágazat az Unióban a kapcsolatban álló vásárlók helyett a független vevőket részesítette előnyben, melyre ebben az évben derült fény. Mindez az egyik uniós gyártói csoport vállalati struktúrájában bekövetkezett változásokra vezethető vissza.

                  7. táblázat

                  Az uniós gazdasági ágazat független vásárlóknak történő értékesítései

                           2009

                           2010

                           2011

                           Felülvizsgálati időszak

                           Mennyiség (tonna)

                           60 257

                           113 048

                           122 860

                           191 525

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              188

                              204

                              318

                              Forrás: kitöltött kérdőívek és a felülvizsgálati kérelem.

               (125)

               Mivel az uniós piaci értékesítések volumene a felhasználásra jellemző tendenciát követte, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a kezdeti 2010-es ugrásszerű növekedést követően a figyelembe vett időszak alatt enyhe növekvő tendencia mellett viszonylag változatlan maradt.

                  8. táblázat

                  Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése

                           2009

                           2010

                           2011

                           Felülvizsgálati időszak

                           Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése (%)

                           14

                           21

                           22

                           25

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              155

                              165

                              187

                              Forrás: kitöltött kérdőívek és Eurostat.

               (126)

               A (111) preambulumbekezdésben említettek szerint az uniós felhasználás 2009 és a felülvizsgálati időszak között 40 %-kal nőtt. Az uniós gazdasági ágazat a növekedést hasznára tudta fordítani; ugyanebben az időszakban értékesítési volumene és piaci részesedése egyaránt nőtt.

         c)   Foglalkoztatás és termelékenység

               (127)

               Az érintett termék tekintetében az uniós gazdasági ágazatot jellemző foglalkoztatás a figyelembe vett időszakban mintegy 50 %-kal nőtt. A foglalkoztatottak számának növekedését ugyanakkor a termelékenység termelés (tonna)/foglalkoztatott/év szerint mért még nagyobb mértékű növekedése kísérte, mely ugyanebben az időszakban elérte a 86 %-ot.

                  9. táblázat

                  Foglalkoztatás és termelékenység

                           2009

                           2010

                           2011

                           Felülvizsgálati időszak

                           Foglalkoztatottak száma

                           701

                           869

                           1064

                           1042

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              124

                              152

                              149

                           Termelékenység (egység/foglalkoztatott)

                           116

                           222

                           212

                           216

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              191

                              183

                              186

                              Forrás: kitöltött kérdőívek és a felülvizsgálati kérelem.

         d)   A tényleges dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömping hatásának leküzdése

               (128)

               A (37) és (87) preambulumbekezdésben jelzettek szerint az érintett országokból származó import dömpingkülönbözete továbbra is magas. A kármutatók elemzése bebizonyította, hogy a gazdasági ágazat jelenleg is a korábbi dömping hatásait próbálja leküzdeni. Ez a helyreállás azonban a közelmúltban történt, és a felülvizsgálati időszakban egyes kármutatók – például a nyereségességre, a pénzforgalomra és a beruházások megtérülésére vonatkozó mutatók – romlását figyelték meg az uniós piacon. Ezenfelül megjegyzendő, hogy a kedvező fejlemények a jelenlegi dömpingellenes védintézkedések mellett zajlanak. Az intézkedések hatályvesztése esetén a tényleges dömpingkülönbözetek jelentős hatással lennének az uniós gazdasági ágazatra.

         e)   Átlagos értékesítési egységárak az uniós piacon és egységnyi előállítási költség

               (129)

               Az együttműködő uniós gyártók független vevők esetében az Unióban alkalmazott átlagos értékesítési árai 2009 és 2011 között 25 %-kal nőttek, melyet a felülvizsgálati időszakban ismét csökkenés követett. Az áringadozások általánosságban az alapanyag- és energiaköltségek ugyanezen időszakban bekövetkezett változásait tükrözik. Hasonló tendencia – azaz 2009 és 2011 között növekedés, majd a felülvizsgálati időszakban csökkenés – figyelhető meg a harmadik országokból származó, az uniós piac nagyobb hányadán jelen lévő behozatal értékesítési árai tekintetében.

                  10. táblázat

                  Értékesítési árak és költségek

                           2009

                           2010

                           2011

                           Felülvizsgálati időszak

                           Átlagos értékesítési egységár az Unióban, független vevőknek (EUR/tonna)

                           1 136

                           1 282

                           1 421

                           1 151

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              113

                              125

                              101

                           Termelési egységköltség (EUR/tonna)

                           1 094

                           1 031

                           1 228

                           1 063

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              94

                              112

                              97

                              Forrás: kitöltött kérdőívek.

         f)   Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

               (130)

               A figyelembe vett időszakban az uniós gyártók pénzforgalma, beruházásai, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képessége a következőképpen alakult:

                  11. táblázat

                  Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése

                           2009

                           2010

                           2011

                           Felülvizsgálati időszak

                           Az Unióban független vevőknek történő értékesítések nyereségessége (az értékesítési forgalom %-ában)

                           2,3

                           27,0

                           18,3

                           7,4

                           Pénzforgalom (EUR)

                           4 554 714

                           44 888 689

                           39 959 668

                           19 353 017

                           Beruházások (EUR)

                           26 599 036

                           20 962 570

                           25 274 658

                           27 076 802

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              79

                              95

                              102

                           Beruházások megtérülése (%)

                           – 62,6

                           159,2

                           58,3

                           24,8

                              Forrás: kitöltött kérdőívek.

               (131)

               Az együttműködő uniós gyártók nyereségességét a hasonló termék független vevőknek az Unióban történő értékesítéséből származó, adózás előtti nettó haszonban kifejezve állapították meg, a vonatkozó forgalom százalékában. 2009-ben igen alacsony haszonkulcsot alkalmaztak, ami egyes uniós gyártók esetében negatív volt, ugyanakkor 2010-ben a felhasználás és az értékesítés növekedésével párhuzamosan kedvezőbb tendencia mutatkozott. Mindemellett meg kell jegyezni, hogy a felülvizsgálati időszakban a haszonkulcs annak ellenére nőtt, hogy az unós gazdasági ágazat együttműködő gyártóinak értékesítési mennyisége (a vállalati struktúrában bekövetkezett változásokat is figyelembe véve) nem változott. E tényezők aggodalomra adnak okot az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott haszonkulcsok jövőbeli alakulását illetően.

               (132)

               A műveletek alapján kiszámított pénzforgalom – azaz az ágazat azon képessége, hogy maga finanszírozza tevékenységeit – a figyelembe vett időszak egészében pozitív volt. Ugyanakkor ez a mutató kizárólag 2010-ben javult; az ezt követő két évben számottevően romlott. A vizsgálat arra is rámutatott, hogy a pénzforgalom romlása komolyabban érintette a kisebb uniós gyártókat. Kétséges, hogy az uniós gazdasági ágazat a jelenlegi gazdasági körülmények között képes-e tevékenységeit a szükséges módon továbbra is maga finanszírozni.

               (133)

               A figyelembe vett időszakban a nyereségesség és a pénzforgalom alakulása hatással volt az együttműködő uniós gyártók saját tevékenységeikbe történő beruházási képességére. Ennek eredményeképpen a beruházások szintje a figyelembe vett időszakban továbbra is viszonylag magas és stabil. A beruházások megtérülése – a befektetés nettó könyv szerinti értéke százalékában megadott haszonnal kifejezve – csak 2009 után lett pozitív. Mindazonáltal a nyereségesség és a pénzforgalom tendenciáit követve ez a mutató is 2010-ben érte el a csúcspontot, majd 2011–2012-ben folyamatos csökkenést mutatott.

               (134)

               A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy az együttműködő uniós gyártók a figyelembe vett időszak túlnyomó részében megfigyelhető stabil pénzügyi teljesítményének ellenére az időszak végére romlás következett be, mely különösen jellemző volt a felülvizsgálati időszakban. Amit azt a 11. táblázat is szemlélteti, az uniós értékesítések nyereségessége jelentősen visszaesett, és az uniós gazdasági ágazat pénzforgalma elmaradt a beruházások értékétől, ami azt jelzi, hogy a gazdasági ágazatnak a felülvizsgálati időszakban ismételten külső finanszírozáshoz kellett folyamodnia.

               (135)

               Ezzel párhuzamosan jelentkeztek a tőkebevonási képességgel kapcsolatos aggodalmak. Amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik, ez a tényező képezheti az uniós gazdasági ágazat instabilitásának kritikus elemét. A jelenlegi gazdasági helyzetben az uniós gazdasági ágazat vélhetőleg nehezen találna pénzügyi lehetőségeket arra, hogy felvegye a versenyt az érintett országokból érkező dömpingelt import ismételt megjelenésével szemben, és rövid idő alatt ismételten súlyos kár érhetné. Az uniós gazdasági ágazathoz tartozó kkv-k esetében fokozottan jelentkeznek ezek az aggodalmak.

         g)   Készletek

               (136)

               Noha az együttműködő uniós gyártók zárókészleteinek szintje 2009 és a felülvizsgálati időszak között 32 %-kal emelkedett, a termelés szintjéhez képest arányaiban csökkent, és a gyártók megítélése szerint nem tekinthető szokatlanul magasnak.

                  12. táblázat

                  Zárókészletek

                           2009

                           2010

                           2011

                           Felülvizsgálati időszak

                           Zárókészletek (tonna)

                           23 946

                           21 214

                           26 117

                           31 504

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              89

                              109

                              132

                              Forrás: kitöltött kérdőívek.

         h)   Munkaerőköltségek

               (137)

               Míg a figyelembe vett időszakban az együttműködő uniós gyártók által foglalkoztatottak száma közel 50 %-kal emelkedett, átlagos béreik az időszakban nem változtak.

                  13. táblázat

                  Munkaerőköltségek

                           2009

                           2010

                           2011

                           Felülvizsgálati időszak

                           Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség
                           (EUR)

                           29 705

                           30 296

                           28 991

                           29 837

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              102

                              98

                              100

                              Forrás: kitöltött kérdőívek.

         Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés

               (138)

               A vizsgálat rámutatott arra, hogy az érintett országokból származó olcsó dömpingelt termékek importja az eredeti intézkedések 2008-ban történt bevezetését követően csökkent az uniós piacon. Ez az uniós gazdasági ágazatban lehetővé tette a termelés magas szintjét, az értékesítési mennyiség, a piaci részesedés és a nyereségesség növelését, valamint az ágazat általános pénzügyi helyzetének javulását.

               (139)

               Ezért megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár. Ezzel szemben a felhasználás visszaesése és egyes pénzügyi mutatók – köztük a nyereségesség, a pénzforgalom és a beruházások megtérülése – felülvizsgálati időszakban bekövetkezett romlása alapján az uniós gazdasági ágazat továbbra is sebezhető.

         F.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
   1.   Előzetes megjegyzések

               (140)

               Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság elemezte a Kínából és Oroszországból származó behozatalnak az uniós piacra és az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt lehetséges hatását annak értékelésére, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén mennyire valószínű a kár megismétlődése.

               (141)

               Az elemzés az uniós piac felhasználási tendenciáira, a szabad kapacitásra, a kereskedelmi forgalomra, az uniós piac vonzerejére, valamint az érintett országok árpolitikájára összpontosított.

         2.   Az uniós felhasználás

               (142)

               Az érintett termék Unión belüli felhasználása a felülvizsgálati időszakban az előző évhez képest 10 %-kal csökkent. A 2007-ben jellemző, válságot megelőző szinttel összehasonlítva mindez már több mint 25 %-os visszaesést jelez. Az érintett termék felhasználásában bekövetkezett visszaesés az uniós acéltermelés csökkenésének tudható be, a következő években pedig további csökkenés várható. A helyzet kihívást fog jelenteni a fokozott versenyhelyzetben lévő uniós gazdasági ágazat számára. A megítélések szerint ezért a Kínából és Oroszországból származó olcsó dömpingelt import jelenléte nem kívánatos, mivel a piaci árakra nyomást gyakorolna, torzítaná a versenyt és következésképpen jelentős kárt okozna az uniós gyártóknak.

         3.   Szabad kapacitás, kereskedelmi forgalom, az uniós piac vonzereje, valamint az érintett országok árpolitikája
   a)   Kína

               (143)

               Meg kell jegyezni, hogy Kínában az érintett termék teljes termelési kapacitása a becslések szerint 10–11 millió tonna, ami meghaladja a ferroszilícium világszintű felhasználását. Emellett a kapacitáskihasználás összességében mintegy 50 %-ra rúg.

               (144)

               A figyelembe vett időszakban a ferroszilícium Kínából származó globális exportja 0,8 millió tonnával viszonylag stabil volt. Ez az exportszint elsősorban a (41) preambulumbekezdésben ismertetett exportkorlátozásoknak tudható be. Az Uniónak azonban nem áll módjában e mechanizmusokat befolyásolni, és a kínai kormány bármikor feloldhatja az említett exportkorlátozásokat, ami komoly kockázatot jelent, mivel az érintett termék Kínából származó exportja eláraszthatja az uniós piacot.

               (145)

               Az exportkorlátozások változatlan fenntartása esetén is hangsúlyozandó, hogy a Kínából származó globális export jelenlegi mennyisége meghaladja a teljes uniós felhasználást.

               (146)

               Ésszerű következtetés, hogy az uniós piac (40)–(49) preambulumbekezdésben részletezett vonzerejéből adódóan az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a jelenlegi kínai exportnak legalább egy része átirányulna az uniós piacra, különösen akkor, ha a hagyományos ázsiai piacokon fokozott versenyhelyzet alakul ki a (44) preambulumbekezdésben kifejtett, Malajziában kialakított további termelési kapacitásnak köszönhetően.

               (147)

               A dömpingellenes vámok hatályvesztése és a kiélezett ázsiai versenyhelyzet együttesen bizonyosan vonzóvá teszik az uniós piacot a kínai exportőrök számára. Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy az intézkedések bevezetése előtt az uniós piacon Kína volt a legjelentősebb importőr.

               (148)

               Végezetül a kínai exportárak jelenlegi szintje, a megállapított dömpingkülönbözet mértéke és a jelentős áralákínálás megléte megerősítik, hogy a dömpingellenes intézkedések hiányában a kínai export jelentette tisztességtelen verseny ismét megindul, jelentős kárt okozva az uniós gazdasági ágazatnak.

         b)   Oroszország

               (149)

               A felülvizsgálat során megállapították, hogy a felülvizsgálati időszakban az érintett termék orosz gyártása 633 ezer tonnát tett ki, míg a becslések szerint a termelési kapacitás hozzávetőleg 900 ezer tonna. Ez 267 ezer tonna szabad kapacitást jelent, ami az uniós kereslet egyharmadának felel meg.

               (150)

               Az érintett termék Oroszországból származó exportja tekintetében meg kell jegyezni, hogy Oroszország jelenleg termelésének 73 %-át exportálja. Az Unió mellett az USA, Japán és Dél-Korea számítanak hagyományos piacainak. Tekintettel az ázsiai piacokat jellemző, a (44) preambulumbekezdésben kifejtett fokozott versenyre, igen nagy a valószínűsége, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén e kereskedelmi forgalom java része átirányul az Unió felé. Ez a hatás tovább fokozódhat, amennyiben az USA által az orosz importtal szemben jelenleg folytatott dömpingellenes vizsgálat (a 2013 júliusában indított vizsgálat eredményeként) intézkedések bevezetését eredményezi.

               (151)

               Ezzel kapcsolatban az egyik orosz exportáló gyártó azt állította, hogy az Egyesült Államokban nem valószínű az Oroszországból származó ferroszilíciummal szembeni vámok bevezetése. Az állítás alátámasztása végett a folyamatban lévő vizsgálat egyes nem hivatalos megállapításait bocsátották rendelkezésre. Ugyanakkor a gyártó nem nyújtott be olyan dokumentumokat, melyek igazolják állításait, és tekintettel arra, hogy az egyesült államokbeli dömpingellenes vizsgálat még folyamatban van, az intézkedések elrendelése nem zárható ki.

               (152)

               A dömpingellenes vámok hatályvesztése és a főbb exportpiacokon felmerülő kiélezett versenyhelyzet együttesen vonzó célponttá teszik az uniós piacot az orosz exportőrök számára. Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy az intézkedések bevezetése előtt Oroszország az uniós piac egyik legjelentősebb importőre volt, és az öt éve bevezetett intézkedések ellenére továbbra is jelen van.

               (153)

               Végezetül hangsúlyozandó, hogy a mennyiség szempontjából Oroszország jelentette kockázatot exportpiacain alkalmazott árpolitikája tovább fokozza. Az eredeti vizsgálat és a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat egyaránt rámutattak, hogy az orosz dömpinggyakorlat valószínűleg strukturális: az exportár szisztematikusan elmarad az orosz hazai piacon alkalmazott áraktól. Ezenfelül a jelenlegi vizsgálat megerősíti, hogy az orosz importárak továbbra is az uniós gyártók értékesítési árai alá kínálnak.

         4.   Következtetés

               (154)

               A vizsgálat megállapításai fényében – tehát az érintett országokban rendelkezésre álló szabad kapacitás, a továbbra is fennálló dömping, a kínai és orosz exportőrök által egyéb fő harmadik országbeli piacokon történő értékesítés uniós piac vonzerejét fokozó, korlátozott lehetősége alapján – a Bizottság úgy véli, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése az uniós gazdasági ágazat helyzetét fő piacán gyengítené, és a várható dömpingelt árú kínai és orosz behozatal miatt a gazdasági ágazatot ismét kár érné.

               (155)

               Nem indokolt azt feltételezni, hogy az uniós gazdasági ágazat hatályos intézkedéseknek köszönhető teljesítményjavulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén is fennmaradna vagy tovább fokozódna. Éppen ellenkezőleg, a körülmények várhatóan kedveznének az érintett országokból az uniós piacra irányuló, dömpingelt árú és jelentős mennyiségű behozatalnak, ami feltehetően aláásná az uniós piacon a figyelembe vett időszakban bekövetkezett kedvező fejleményeket. A valószínűsíthető dömpingelt behozatal nyomást gyakorolhatna az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraira, és hatására az ágazat veszíthetne piaci részesedéséből, ami hátrányosan érintené az uniós gazdasági ágazat továbbra is bizonytalan pénzügyi teljesítményét.

               (156)

               E tekintetben észrevétel érkezett az egyik orosz exportáló gyártótól, aki azzal érvelt, hogy a kár megismétlődése nem alapozható a megismétlődő kár valószínűségével szemben annak puszta lehetőségére. Ám a vizsgálat több ténybeli elemre is rámutatott, köztük arra, hogy az orosz gyártók dömpinggyakorlata nem szűnt meg, illetve hogy Oroszországban szabad kapacitás áll rendelkezésre. Emellett tény, hogy az uniós felhasználás a felülvizsgálati időszakban nem érte el az eredeti vizsgálat alatt jellemző szintet. Végezetül, globális szinten a termék fokozott termelése várható, különösen az ázsiai piacon. E tényezők összessége meggyőző bizonyossággal szolgál, hogy a rendelkezésre álló tények alapján – amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik – az uniós gazdasági ágazatot a dömpingelt importból adódóan ismételten kár érné.

         G.   AZ UNIÓS ÉRDEK
   1.   Bevezetés

               (157)

               Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekeivel. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek – vagyis az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek – felmérésén alapult. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.

               (158)

               Mivel ez a vizsgálat a meglévő intézkedések felülvizsgálatára irányul, lehetővé teszi, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt túlzott negatív hatását is értékelje.

         2.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

               (159)

               A (154) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós gazdasági ágazat helyzetének jelentős romlása valószínűsíthető. Ennélfogva az uniós gazdasági ágazat számára előnyös lenne az intézkedések fenntartása, mivel az uniós gyártók meg tudnák őrizni értékesítési volumenük, piaci részesedésük és nyereségességük szintjét, valamint általánosan kedvező gazdasági helyzetüket. Az intézkedések megszüntetése ezzel szemben súlyosan veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat életképességét, mivel okkal feltételezhető a dömpingelt árú és jelentős mennyiségű kínai és orosz behozatal uniós piacra történő átirányítása, amely a kár megismétlődéséhez vezetne.

         3.   A felhasználók érdeke

               (160)

               A jelenlegi felülvizsgálatban tíz uniós felhasználó (öntödék és acélgyártók) működött együtt a Bizottsággal. Négy válasz általános észrevételeket tartalmazott, mindössze hat kérdőívre érkeztek teljes körű válaszok. A beérkezett adatok alapján megállapították, hogy az érintett termék költsége a felhasználók termelési költségeire hozzávetőlegesen 1 %-os hatással bír, és egyik együttműködő felhasználó esetében sem éri el a 2 %-ot. Így annak ellenére, hogy egyes felhasználók 2011-ben és a felülvizsgálati időszakban veszteségesek voltak, a veszteség nem tulajdonítható a ferroszilícium-behozatalra érvényben lévő dömpingellenes vámoknak.

               (161)

               Figyelembe kell venni, hogy az eredeti vizsgálatban Kína és Oroszország uniós piaci részesedése körülbelül 40 %-ot tett ki, e két ország esetében az alkalmazott vámok 15,6 % és 31,2 % között mozognak. Ebből adódóan a vámok hatályvesztésének potenciális költségcsökkentő hatása átlagban legfeljebb 0,1 %-ra becsülhető (az intézkedések alá vont országok 40 %-os piaci részesedése, valamint 20 %-os átlagos értékvám alapján kalkulálva). Ebből adódóan valószínűtlen, hogy a vámok hatályvesztése befolyásolná a figyelembe vett időszak utolsó két évében veszteségeket szenvedett felhasználók tevékenységének nyereségességét. Ezenfelül a termék jellegének, valamint a piacon rendelkezésre álló számos beszerzési forrásnak köszönhetően a felhasználók könnyen beszállítót válthatnak.

         4.   Az importőrök érdeke

               (162)

               Minden ismert importőrt tájékoztattak a felülvizsgálat megindításáról. Az érintett termék egyetlen importőre sem töltötte ki az eljárás megindításáról szóló értesítéshez csatolt mintavételi kérdőívet. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az importőrök könnyen vásárolhatnak a piacon jelenleg rendelkezésre álló különböző forrásokból, különösen a termékeiket nem dömpingelt árakon értékesítő uniós gazdasági ágazattól, valamint a főbb harmadik országok exportőreitől. Az importőrök érdeklődésének hiányában megállapítást nyert, hogy az intézkedések fenntartása nem ellentétes az importőrök érdekével.

         5.   Következtetés

               (163)

               A fentiekre tekintettel megállapítást nyert, hogy nem szól uniós érdekből fakadó kényszerítő ok a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.

         H.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

               (164)

               Minden felet értesítettek azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a fennálló intézkedések fenntartását kívánja javasolni. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.

               (165)

               A fentiekből következően az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően, a 172/2008/EK tanácsi rendelettel a Kínából és Oroszországból származó ferroszilícium behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

               (166)

               Annak érdekében, hogy a lehető legalacsonyabb szintre csökkentsék az intézkedések megkerülésének a vámtételek közötti nagy különbségekből adódó kockázatát, úgy ítélték meg, hogy ebben az esetben a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására különleges intézkedésekre van szükség. E különleges intézkedések – amelyek csak azon vállalatokra vonatkoznak, amelyek esetében egyedi vámtételeket állapítottak meg – egyebek között a következők: a tagállamok vámhatóságai előtt olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása, amely megfelel az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek. Az ilyen számlával nem kísért behozatalra az összes többi gyártóra alkalmazandó dömpingellenes maradványvám vonatkozik.

               (167)

               Az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,

         ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
   1. cikk
   1.   A Kínai Népköztársaságból és Oroszországból származó, jelenleg a 7202 21 00, 7202 29 10 és 7202 29 90 KN-kód alá sorolt ferroszilícium behozatalára a Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki.
   2.   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

               Ország

               Vállalat

               Dömpingellenes vámtétel (%)

               TARIC-kiegészítő kód

               Kínai Népköztársaság

               Erdos Xijin Kuangye Co. Ltd., Qipanjing Industry Park

               15,6

               A829

               Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd., Xicha Villa

               29,0

               A830

               Minden más vállalat

               31,2

               A999

               Oroszország

               Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk

               17,8

               A835

               Minden más vállalat

               22,7

               A999

         3.   A (2) bekezdésben említett vállalatok tekintetében megállapított egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele a mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számlát nem mutatnak be, úgy a „minden más vállalatra” érvényes vámtételt kell alkalmazni.
   4.   Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2014. április 8-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  HL L 55., 2008.2.28., 6. o.

      (3)  HL L 351., 2009.12.30., 1. o.

      (4)  HL L 22., 2012.1.25., 1. o.

      (5)  HL C 186., 2012.6.26., 8. o.

      (6)  HL C 58., 2013.2.28., 15. o.

      (7)  A Közösségi Vámkódex végrehajtásáról szóló 2454/93/EGK bizottsági rendelet (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.) 143. cikke értelmében személyek kizárólag abban az esetben tekinthetők egymással kapcsolatban állónak, ha: a) egymás üzleti vállalkozásainak tisztségviselői vagy igazgatói; b) jogilag elismert üzlettársak; c) alkalmazotti viszonyban állnak egymással; d) bármely személy közvetve vagy közvetlenül tulajdonában tartja, ellenőrzi vagy birtokolja mindkettőjük kibocsátott, szavazati jogot biztosító részvényeinek vagy egyéb részesedéseinek 5 %-át vagy annál többet; e) egyikük közvetve vagy közvetlenül ellenőrzi a másikat; f) harmadik személy közvetve vagy közvetlenül mindkettőjüket ellenőrzi; g) közvetve vagy közvetlenül együtt ellenőriznek egy harmadik személyt; vagy h) ugyanannak a családnak a tagjai. A személyek kizárólag akkor minősülnek egy család tagjainak, ha az alábbi rokoni kapcsolatok valamelyikében állnak egymással: i. férj és feleség, ii. szülő és gyermek, iii. fivér és lánytestvér (akár vér szerinti, akár féltestvér), iv. nagyszülő és unoka, v. nagybácsi vagy nagynéni és unokaöcs vagy unokahúg, vi. após vagy anyós és vő vagy meny, vii. sógor és sógornő. A fentiek értelmezésében a „személy” természetes vagy jogi személyt jelent.

      (8)  A C-260/84. sz., Minebea Company Limited kontra az Európai Közösségek Tanácsa ügy 37. pontja.

      (9)  A T-249/06. sz., Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) és Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) kontra az Európai Unió Tanácsa ügy (EBHT 2009., II-383. o.). A Bíróság a C-191/09 P. és C-200/09 P. sz. egyesített ügyekben hozott ítéletével helybenhagyta az ítéletet.

      MELLÉKLET
      Az 1. cikk (3) bekezdésében említett érvényes kereskedelmi számlán kötelező feltüntetni a számlát kibocsátó vállalat tisztségviselője által aláírt, alábbi formátumú nyilatkozatot:

                  1.

                  A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása.

                  2.

                  Nyilatkozat:
                  „Alulírott igazolom, hogy az e számla alá tartozó, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített [mennyiség] ferroszilíciumot a [vállalat neve és címe] [kiegészítő TARIC-kód] állította elő a(z) (érintett ország)-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő információ hiánytalan és helytálló.”
                  Dátum és aláírás