title: A Bizottság (EU) 2017/724 végrehajtási rendelete (2017. április 24.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes folytonosüvegrostszál-termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

text:
               25.4.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 107/4

         A BIZOTTSÁG (EU) 2017/724 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2017. április 24.)
   a Kínai Népköztársaságból származó egyes folytonosüvegrostszál-termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:
   1.   ELJÁRÁS

   1.1.   Hatályban lévő intézkedések

               (1)

               A Tanács a 248/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes folytonosüvegrostszál-termékek behozatalára. A kár megszüntetéséhez szükséges mértéktől függően a vámtétel 7,3 % vagy 13,8 % volt.

               (2)

               A Bizottság egy szubvencióellenes vizsgálatot és a dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatát követően az 1379/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelettel (3) 0 %-tól 19,9 %-ig terjedő mértékűre módosította az eredeti dömpingellenes vámot, továbbá 4,9 % és 10,3 % közötti mértékű kiegyenlítő vámot is kivetett.

               (3)

               A kiegyenlítő és dömpingellenes intézkedések így együttesen 4,9 %-tól 30,2 %-ig terjedő mértékű értékvámokat eredményeztek.

         1.2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

               (4)

               A hatályban lévő dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés közzétételét követően a szóban forgó intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindítása iránti kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján.

               (5)

               A kérelmet 2015. december 14-én az Európai Üvegrostgyártók Szövetsége (European Glass Fibre Producers Association, a továbbiakban: APFE) nyújtotta be olyan gyártók nevében, amelyek termelése az egyes folytonosüvegrostszál-termékek teljes uniós termelésének több mint 25 %-át teszi ki.

               (6)

               A kérelem azon az indokláson alapul, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódásával és az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődésével járna.

         1.3.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

               (7)

               Miután megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a felülvizsgálat megindításához, a Bizottság 2016. március 15-én hatályvesztési felülvizsgálatot (4) indított az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján.

         1.4.   Érdekelt felek

               (8)

               A hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy vegyenek részt a vizsgálatban. A Bizottság emellett külön tájékoztatta az APFE-t, más ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat és a kínai hatóságokat, az ismert importőröket, a beszállítókat és felhasználókat, a kereskedőket, valamint az érintettként ismert szervezeteket a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre.

               (9)

               A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben bejelentette, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében vett, piacgazdasággal rendelkező harmadik országként (a továbbiakban: analóg ország) Törökországot tervezi figyelembe venni. A Bizottság egyben azt is bejelentette, hogy a rendelkezésére álló információk alapján piacgazdasággal rendelkező országbeli gyártók még – többek között – Egyiptomban, Malajziában és Tajvanon találhatók.

               (10)

               A Bizottság értesítette Egyiptom, Japán, Malajzia, Tajvan, Törökország és az USA hatóságait a vizsgálat megindításáról, és tájékoztatást kért az egyes folytonosüvegrostszál-termékek ezen országokon belüli gyártásáról és értékesítéséről. A Bizottság ezt követően egy kérdőívet tartalmazó levelet küldött az összes ismert gyártónak, amelyben együttműködésüket kérte a felülvizsgálat kapcsán.

               (11)

               Az érdekelt feleknek lehetőségük volt a vizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.

         1.5.   Mintavétel

               (12)

               A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben bejelentette, hogy az alaprendelet 17. cikke alapján mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

         Mintavétel a Kínában működő exportáló gyártók körében

               (13)

               A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a Kínában működő összes ismert exportáló gyártót és egy kínai szervezetet, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte a kínai hatóságokat, hogy nevezzék meg azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, és/vagy vegyék fel velük a kapcsolatot.

               (14)

               Öt Kínában működő exportáló gyártó nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy szerepeljen a mintában. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság eredetileg egy három, azon legnagyobb exportvolumen alapján kiválasztott exportáló gyártóból álló mintára tett javaslatot, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelően meg lehetett vizsgálni.

               (15)

               Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság a minta kiválasztásáról egyeztetett valamennyi érintett ismert exportáló gyártóval és Kína hatóságaival. Észrevétel nem érkezett.

               (16)

               Röviddel a kérdőív kézhezvétele után a mintában szereplő három vállalat közül a legnagyobb visszalépett az együttműködéstől. A Bizottság e vállalat helyébe az exportvolumen szempontjából soron következő legnagyobb exportáló gyártót választotta.

         Mintavétel az uniós gyártók körében

               (17)

               A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a hasonló termék legnagyobb uniós piaci értékesítési volumene alapján választotta ki.

               (18)

               Ez a minta belgiumi, franciaországi, olaszországi és szlovákiai gyártóüzemekkel rendelkező, a teljes uniós piaci értékesítés mintegy 74 %-át kitevő három vállalatcsoportból állt. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Nem érkezett észrevétel. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a minta reprezentatív az uniós gazdasági ágazatra nézve.

         Mintavétel az importőrök körében

               (19)

               A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte az importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat.

               (20)

               Nyolc importőr nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy szerepeljen a mintában. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság az Unióba irányuló behozatal legnagyobb mennyisége alapján hármat vett fel közülük a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság a minta kiválasztásáról egyeztetett valamennyi érintett ismert importőrrel. Észrevétel nem érkezett.

         1.6.   A kérdőívre adott válaszok

               (21)

               A Bizottság kérdőívet küldött a mintában szereplő három uniós gyártónak, a mintában szereplő három importőrnek, a mintában szereplő exportáló gyártóknak, valamint az Egyiptomban, Japánban, Malajziában, Tajvanon, Törökországban és az USA-ban működő ismert exportáló gyártóknak.

               (22)

               Kitöltött kérdőívet három uniós gyártó, két importőr és három, Japánban, Malajziában és Törökországban működő gyártó nyújtott be. A mintában szereplő kínai exportáló gyártók egyike sem nyújtott be kitöltött kérdőívet.

               (23)

               A Bizottság emellett kérdőívet küldött 64 ismert felhasználónak is, közülük 19 válaszolt.

         1.7.   Ellenőrző látogatások

               (24)

               A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet a vizsgálat szempontjából szükségesnek tartott. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor:

                           a)

                           uniós gyártók:

                                       —

                                       3B Fibreglass SPRL, Belgium,

                                       —

                                       European Owens Corning Fibreglass SPRL, Belgium,

                                       —

                                       Johns Manville Slovakia a.s., Szlovákia;

                           b)

                           analóg országbeli exportáló gyártó:

                                       —

                                       Nippon Electric Glass Co., Ltd., Japán.

         1.8.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

               (25)

               A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2015. január 1. és 2015. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki.

               (26)

               A kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2012. január 1. és a felülvizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

         2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

   2.1.   Az érintett termék

               (27)

               Az érintett termék a Kínából származó, jelenleg a 7019 11 00, ex 7019 12 00 (TARIC-kódok: 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) és 7019 31 00 KN-kód alá tartozó, legfeljebb 50 mm hosszúságú vágott üvegrostszál; üvegrost-előfonat, kivéve az impregnált és bevonattal ellátott üvegrost-előfonatokat, amelyeknek az (ISO 1887 szabvány szerint meghatározott) izzítási vesztesége meghaladja a 3 %-ot; és üvegrostszálból készült szövedék, az üveggyapotból készült szövedék kivételével.

               (28)

               Az érintett termék a kompozit anyagokat előállító iparágban a hőre lágyuló és a hőre keményedő gyanták megerősítésére leggyakrabban használt nyersanyag. A létrejövő kompozit anyagokat (üvegrostszállal megerősített anyagokat) számos területen alkalmazzák: közlekedés (közúti gépjárművek, tengerhajózás, repülés és űrhajózás, katonai szállítóeszközök), elektromos/elektronikai ipar, szélenergia, építőipar, tartályok/csövek, fogyasztási cikkek stb.

         2.2.   A hasonló termék

               (29)

               A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

                           a)

                           az érintett termék;

                           b)

                           az analóg országként szolgáló Japánban gyártott és a japán belföldi piacon értékesített termék; valamint

                           c)

                           az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

               (30)

               A Bizottság ezért azt a döntést hozta, hogy ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek.

         3.   DÖMPING

   3.1.   A dömping megismétlődésének vagy folytatódásának valószínűsége

               (31)

               Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy jelenleg fennáll-e dömping, illetve hogy a Kínából érkező behozatalra vonatkozóan bevezetett, hatályban lévő intézkedések esetleges hatályvesztése után valószínűsíthető-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése.

         3.1.1.   Rendes érték és analóg ország

               (32)

               Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban a rendes érték megállapítása egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban érvényes ár vagy számtanilag képzett érték alapján történt. A Bizottságnak e célból ki kellett választania az analóg országot.

               (33)

               A Bizottság felkérte a hasonló termék Egyiptomban, Japánban, Malajziában, Tajvanon, Törökországban és az USA-ban működő ismert exportáló gyártóit, hogy az analóg országra vonatkozó kérdőív kitöltése útján adjanak tájékoztatást; kitöltött kérdőívet három, Japánban, Malajziában és Törökországban működő gyártó (5) nyújtott be.

               (34)

               Az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően az APFE Törökország analóg országként történő kiválasztását támogató észrevételeket nyújtott be.

               (35)

               A 2011-es eredeti vizsgálat során a Bizottság Törökországot vette figyelembe analóg országként a Kínára vonatkozó rendes érték megállapításakor. Az eredeti vizsgálat során a Bizottság csak egyetlen választ kapott Törökországból.

               (36)

               Az analóg ország kiválasztásához a Bizottság kellő gondossággal figyelembe vett a kiválasztás idején rendelkezésére bocsátott minden megbízható információt, és mérlegelt többek között – de nem kizárólag – olyan elemeket, mint a belföldi értékesítés, a piac mérete és a belföldi piac versenykörnyezete.

               (37)

               A japán gyártó általi belföldi értékesítés esetében a KN-kódok szintjén szinte teljes egyezést lehetett megállapítani a Kínából exportált terméktípusokkal. Törökország esetében ez az egyezés 50 %-nál alacsonyabb volt. A Malajziában működő exportáló gyártó általi belföldi értékesítés esetében az egyezés szintje annyira alacsony volt, hogy a Bizottságnak el kellett vetnie Malajzia analóg országként történő kiválasztását.

               (38)

               A Bizottság a hasonló termék japán piacát megközelítőleg a török piac háromszorosára becsülte. A Bizottság azt állapította meg, hogy hat ismert helyi gyártóval a japán piac versenyalapúbb a csak egy ismert gyártóval működő török piacnál. Japán nem alkalmazott vámokat a hasonló termékre, míg Törökország a 7 %-os vám mellett – együttesen 24,5 % és 35,75 % között mozgó – dömpingellenes és kiegyenlítő vámokat is érvényesített Kínával szemben.

               (39)

               A fenti megfontolásokra tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Japán az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti legmegfelelőbb analóg ország.

               (40)

               A Bizottság Japán kiválasztását követően nem kapott további észrevételeket az analóg országot illetően.

               (41)

               Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a Kínára vonatkozó rendes érték megállapításához az analóg országban működő együttműködő gyártótól kapott információk szolgáltak alapul.

               (42)

               A rendes érték meghatározása az együttműködő japán gyártó szokásos kereskedelmi forgalom keretében alkalmazott belföldi árai alapján történt.

         3.1.2.   Exportár

               (43)

               A Bizottság a mintában szereplő kínai exportáló gyártók egyikétől sem kapott kitöltött kérdőívet. Az együttműködés hiányára tekintettel a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése alapján tájékoztatta a Kínában működő exportáló gyártókat és a kínai hatóságokat, hogy ha az exportáló gyártók nem tanúsítanak megfelelő együttműködést, a Bizottság ténymegállapításait a rendelkezésre álló tényekre alapozhatja. A Bizottság azt is hangsúlyozta, hogy a rendelkezésre álló tények alapján tett ténymegállapítások kedvezőtlenebbnek lehetnek az érintett felek számára. Erre a lépésre azonban nem érkezett reakció. A Bizottság ezért az exportárat az Eurostat importstatisztikái (COMEXT) alapján, a vonatkozó KN-kódok szintjén határozta meg.

         3.1.3.   Összehasonlítás

               (44)

               Amennyiben a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében szükséges volt, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Ennek keretében a Bizottság 0 és 7 % közötti mértékű kiigazításokat végzett a fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségek, a hitelköltségek és a csomagolással kapcsolatos költségek tekintetében.

         3.1.4.   Dömpingkülönbözet

               (45)

               A vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy a bizottsági kérdőívben kért termékkódok nem feleltethetőek meg a TARIC-kódoknak. Ezért az exportár és a rendes érték összehasonlítását a KN-kódok (vágott szál: 7019 11 00, előfonat: 7019 12 00 és szövedék: 7019 31 00) alapján végezte el.

               (46)

               A Bizottság által ez alapján megállapított, a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet meghaladta a 70 %-ot.

         3.2.   A behozatal alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén

               (47)

               Együttműködés hiányában a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének (5) bekezdése alapján megállapításaihoz a felülvizsgálat iránti kérelemben benyújtott információkat és a rendelkezésre álló, független forrásokból származó adatokat, így a közzétett árjegyzékeket, a hivatalos importstatisztikákat vagy az érdekelt felektől a vizsgálat során kapott információkat, valamint az előző vizsgálatok során szerzett információkat vette alapul.

         3.2.1.   Kapacitás

               (48)

               A Bizottság annak érdekében, hogy megállapítsa, valószínűleg hogyan alakulna a behozatal az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén, elemezte az üvegrost termékek kínai termelési kapacitására, termelésére és belföldi piaci felhasználására, valamint e termékek kínai exportjára vonatkozóan rendelkezésre álló információkat. Az e téren felhasznált információk elsősorban az APFE részéről biztosított információkra (6) korlátozódtak. Azok pedig kereskedelmi (import-export) statisztikákon és a szervezet tagjai által gyűjtött üzleti hírszerzési adatokon alapultak. A Bizottság más rendelkezésre álló független forrásokra hagyatkozva is ellenőrizte ezeket az információkat, és nem tárt fel további bizonyítékokat. Az érdekelt felek nem vitatták az APFE által a kapacitásra vonatkozóan benyújtott adatokat.

               (49)

               A teljes kínai üvegrosttermelés a felülvizsgálati időszak alatt több mint 700 ezer tonnával meghaladta a belföldi felhasználást, és e mennyiség mintegy 90 %-át egyéb harmadik országokba, közel 10 %-át pedig az Unióba exportálták. A felülvizsgálati időszak alatti kínai kapacitásfelesleg a becslések szerint mintegy150 ezer tonna volt, ami a teljes uniós felhasználás több mint 15 %-ának felel meg (lásd a lenti (68) preambulumbekezdést). A kínai kapacitásfelesleg a becslések szerint több mint kétszeresére, mintegy 300 ezer tonnára, azaz a teljes uniós felhasználás 30 %-ára nőtt 2016-ban.

               (50)

               E kapacitásfelesleg és a belső kereslet növekedésének 2016-ra előre jelzett lassulása ellenére a kínai üvegrostgyártók folytatták a kapacitásbővítést Kínában és más, az uniós piacra gyártó harmadik országokban.

               (51)

               A kínai kapacitásfelesleg és az uniós felhasználással történő összehasonlítása megerősíti annak valószínűségét, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése a behozatal jelentős mértékű növekedésével járna.

         3.2.2.   Árak az uniós piacon

               (52)

               A Bizottság annak érdekében, hogy megállapítsa, a behozatal valószínűleg hogyan alakulna az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén, megvizsgálta, hogy az uniós piac vonzónak tekinthető-e az árak szempontjából.

               (53)

               A KN-kódok szintjén elemezte a felülvizsgálati időszakra vonatkozó, rendelkezésre álló kínai exportadatokat (7). Az üvegrost termékek közül az előfonatok kínai exportvolumene volt a legjelentősebb. Az előfonatok kivitele szempontjából az USA után az Unió volt a második legfontosabb piac. Az árak – jóllehet világszerte hasonló szinten mozogtak – az Unióban voltak a legmagasabbak, és 1 USA-dollár/kilogramm szintet értek el. Összehasonlításként az USA esetében 0,99 USA-dollár, míg Malajzia és India esetében csupán 0,85 USA-dollár kilogrammonkénti árakkal lehetett számolni (8). A 10 legfontosabb exportpiac közül az Unió esetében alkalmazott árak voltak a legmagasabbak (9).

               (54)

               A vágott szálak kínai kivitele szempontjából az Unió az ötödik legfontosabb piacot jelentette. Az Unió esetében alkalmazott árak jelentősen meghaladták a főbb exportpiacokon, fontossági sorrendben az USA-ban, Koreában, Japánban és Indiában alkalmazott árakat.

               (55)

               Az üvegrostból készült szövedék esetében az uniós piac volt a legfontosabb, és a főbb kínai exportpiacok közül az Unió esetében alkalmazható árak voltak a legvonzóbbak. Az üvegrostból készült szövedék második legfontosabb piaca az USA volt, valamelyest magasabb átlagárral. Az egyéb piacokra – fontossági sorrendben Vietnamba, Indonéziába, az Egyesült Arab Emírségekbe – irányuló kivitel ára alacsonyabb vagy jelentősen alacsonyabb volt az Unió estében alkalmazottnál.

               (56)

               A Bizottság a fenti elemzést a vámkód (KN-kód) szintjén rendelkezésre álló adatokra alapozta. A kínai exportáló gyártók részéről tanúsított együttműködés hiányában a Bizottságnak nem voltak termékkód szintű adatai. A termékkód szintű árinformációk pontosabbak lettek volna, hiszen nem lettek volna kitéve az ugyanazon kategóriába tartozó termékek (pl. különböző átmérőjű vágott szálak) árai közötti jelentős eltérések miatt lehetséges pontatlanságoknak.

               (57)

               E korláttal együtt a rendelkezésre álló tények azt mutatják, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az egyéb piacok többségén érvényesített árak alacsonyabbak voltak az uniós piacon alkalmazottaknál. Az uniós piac vonzó áraira tekintettel valószínű, hogy a jelenleg egyéb piacokon értékesített nagy mennyiségek a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén áttevődnének az uniós piacra. Amint az a (49) preambulumbekezdésben szerepel, több mint 600 ezer tonnát exportáltak egyéb piacokra, és annak legalábbis egy része így áttevődhet az uniós piacra.

               (58)

               Az uniós piac vonzerejét a kínai exportőrök harmadik országokban, főleg Egyiptomban végzett beruházásai is alátámasztják. Az Egyiptomban létesített olvasztókemencék becsült kapacitása 80 ezer tonna volt a felülvizsgálati időszakban. A becslések szerint ez a kapacitás 2017 végéig 160 ezer tonnát, 2019-ig pedig 200 ezer tonnát is elérhet (10).

               (59)

               A Bizottság az uniós piaci árszintre és arra tekintettel, hogy az árszint fontos tényező a Kínából érkező kivitel szempontjából, arra a következtetésre jutott, hogy az uniós piac vonzó a Kínában működő üvegrostgyártók számára. Nagy a valószínűsége annak, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén jelentősen megnövekszik a behozatal.

         3.2.3.   Egyéb megfontolások

               (60)

               A Bizottság 2014-es szubvencióellenes vizsgálati eljárása során megállapítást nyert, hogy a kínai üvegrostágazatot számos ösztönző segíti, ami azt mutatja, hogy Kína kész támogatni az üvegrostágazat terjeszkedését és világpiaci jelenlétét. Ezért a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az Unióba irányuló kivitel növekedésével kell számolni.

               (61)

               2016 szeptemberében India kiterjesztette a Kínából érkező üvegrost-behozatalra kivetett dömpingellenes vámokat. Törökország 2016 novemberében terjesztette ki az e termékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes vámokat. Az egyéb piacokon alkalmazott dömpingellenes vámok miatt csökken e piacok vonzereje a kínai exportőrök számára.

               (62)

               A kínai árazási magatartással kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy megítélése szerint az egyéb harmadik országokban bevezetett dömpingellenes intézkedések csak megerősítik a kínai exportáló gyártók részéről alkalmazott dömping fennállását.

         3.2.4.   A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetés

               (63)

               A fentiek alapján a Bizottság azzal számol, hogy a jelenlegi intézkedések hatályon kívül helyezése esetén ismét nagyobb volumenű kínai dömpingelt kivitel érkezne az Unióba, ami erősebb árnyomást gyakorolna az uniós piacra.

         4.   KÁR

   4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

               (64)

               A felülvizsgálati időszak alatt hét gyártó állította elő a hasonló terméket az Unióban. Ezek a gyártók alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett „uniós gazdasági ágazatot”.

               (65)

               A Bizottság az APFE uniós gazdasági ágazatra vonatkozó információi alapján körülbelül 652 ezer tonnában állapította meg a felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós termelést.

               (66)

               Miként az a (18) preambulumbekezdésben szerepel, a Bizottság a hasonló termék teljes uniós piaci értékesítésének 74 %-át és a teljes uniós termelés 68 %-át kitevő három uniós gyártó gyártóüzemeit vette fel a mintába.

         4.2.   Uniós felhasználás

               (67)

               A Bizottság az uniós felhasználást i. az uniós gazdasági ágazat uniós piacon realizált – az APFE által közölt adatokon alapuló – értékesítési volumene alapján, valamint ii. a harmadik országokból érkező behozatalnak az Eurostat adatbázisában (COMEXT) szereplő adatai alapján állapította meg.

               (68)

               Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

                  1. táblázat

                  Uniós felhasználás (tonna)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (felülvizsgálati időszak)

                           Teljes uniós felhasználás

                           750 645

                           813 760

                           897 396

                           960 818

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              108

                              120

                              128

                              Forrás: az APFE által közölt adatok, Eurostat (COMEXT).

               (69)

               Az uniós felhasználás erőteljesen növekedett a figyelembe vett időszak alatt, ami a pénzügyi válságot megelőző aktivitási szintre történő visszatérést jelzi. A növekedést a hőre lágyuló termékek iparágának stabil fejlődése táplálta, amely lényegesen növelte a könnyű, tartós anyagok iránti keresletet.

         4.3.   Az érintett országból érkező behozatal

   4.3.1.   Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

               (70)

               A Kínából az Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

                  2. táblázat

                  Behozatali volumen (tonna), piaci részesedés

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (felülvizsgálati időszak)

                           A Kínából érkező behozatal volumene

                           101 953

                           121 634

                           148 796

                           77 669

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              119

                              146

                              76

                           Piaci részesedés (%)

                           14

                           15

                           17

                           8

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              107

                              121

                              57

                              Forrás: Eurostat (COMEXT).

               (71)

               A behozatali volumen 2012 és 2014 közötti növekedése a 2011-ben kivetett eredeti dömpingellenes vám korlátozott hatását jelzi. Az intézkedések szintjének 2014-es növelése és az USA-dollár felértékelődése azonban megfordította ezt a tendenciát. A Kínában működő exportáló gyártók USA-dollárban adják meg áraikat, így annak felértékelődése csökkentette a behozatal vonzerejét az uniós importőrök számára.

         4.3.2.   Az érintett országból érkező behozatal árai és áralákínálás

               (72)

               A Bizottság a behozatal árait az Eurostat statisztikái alapján határozta meg.

               (73)

               Az érintett országból az Unióba irányuló behozatal átlagára a következőképpen alakult:

                  3. táblázat

                  Kínai importárak (EUR/tonna)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (felülvizsgálati időszak)

                           Importárak (EUR/tonna)

                           912

                           821

                           874

                           1 146

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              90

                              96

                              126

                              Forrás: Eurostat (COMEXT).

               (74)

               Az érintett termék átlagára 4 %-kal visszaesett 2012 és 2014 között, majd 31 %-kal nőtt a felülvizsgálati időszakban.

               (75)

               A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:

               (76)

               a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán független vevőknek történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti értékesítési árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga; valamint

               (77)

               az Eurostat importstatisztikáin alapuló, KN-kódonkénti adatok, amelyeket költség, biztosítás, fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritás alapján) állapítottak meg, és megfelelőképpen kiigazítottak a vámok és a behozatal utáni költségek tekintetében.

               (78)

               A Bizottság az összehasonlítás eredményét az uniós gazdasági ágazat felülvizsgálati időszak alatti hipotetikus forgalmának százalékában fejezte ki.

               (79)

               A kínai behozatal átlagárának 2015-ös növekedése ellenére, az így megállapított alákínálás 15 %-ot ért el.

         4.4.   Egyéb harmadik országokból érkező behozatal

   4.4.1.   Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

               (80)

               Az egyéb harmadik országokból az Unióba érkező behozatal volumene a következőképpen alakult:

                  4. táblázat

                  Behozatali volumen (tonna), piaci részesedés – egyéb országok

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (felülvizsgálati időszak)

                           Behozatali volumen – Malajzia

                           60 571

                           64 188

                           53 398

                           68 774

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              106

                              88

                              114

                           Piaci részesedés – Malajzia (%)

                           8

                           8

                           6

                           7

                              Index

                              100

                              98

                              74

                              89

                           Behozatali volumen – Egyiptom

                           0

                           0

                           12 835

                           45 516

                              Index

                              n.a.

                              n.a.

                              n.a.

                              n.a.

                           Piaci részesedés – Egyiptom (%)

                           0

                           0

                           1

                           5

                              Index

                              n.a.

                              n.a.

                              n.a.

                              n.a.

                           Behozatali volumen – Norvégia

                           33 260

                           35 255

                           35 496

                           41 619

                              Index

                              100

                              106

                              107

                              125

                           Piaci részesedés – Norvégia (%)

                           4

                           4

                           4

                           4

                              Index

                              100

                              98

                              89

                              98

                           Behozatali volumen – Törökország

                           20 940

                           17 619

                           19 252

                           19 703

                              Index

                              100

                              84

                              92

                              94

                           Piaci részesedés – Törökország (%)

                           3

                           2

                           2

                           2

                              Index

                              100

                              78

                              77

                              74

                           Behozatali volumen – egyéb országok

                           46 148

                           47 624

                           59 493

                           73 795

                              Index

                              100

                              103

                              129

                              160

                           Piaci részesedés – egyéb országok (%)

                           6

                           6

                           7

                           8

                              Index

                              100

                              95

                              108

                              125

                              Forrás: Eurostat (COMEXT).

               (81)

               Az Unió egyéb fontosabb beszerzési forrásai közé Malajzia, Egyiptom, Norvégia és Törökország tartozott.

               (82)

               Az egyéb harmadik országok piaci részesedése 21 %-ról 26 %-ra nőtt a figyelembe vett időszak alatt.

               (83)

               A legjelentősebb növekedés az Egyiptomból érkező behozatal terén következett be. A figyelembe vett időszak első éveiben nem érkezett behozatal Egyiptomból, de 2015-ben az ország – ahol egy nagy kínai gyártó folyamatosan jelentős beruházásokat végez – 5 %-os piaci részesedést ért el az innen érkező behozatallal.

         4.4.2.   Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal importárai

               (84)

               Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal árai a következőképpen alakultak:

                  5. táblázat

                  Importárak (EUR/tonna)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (felülvizsgálati időszak)

                           Importár – Malajzia

                           999

                           946

                           918

                           941

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              95

                              92

                              94

                           Importár – Egyiptom

                           —

                           —

                           823

                           997

                              Index

                              n.a.

                              n.a.

                              n.a.

                              n.a.

                           Importár – Norvégia

                           912

                           821

                           874

                           1 146

                              Index

                              100

                              90

                              96

                              126

                           Importár – Törökország

                           912

                           821

                           874

                           1 146

                              Index

                              100

                              90

                              96

                              126

                           Importár – egyéb országok

                           874

                           827

                           1 206

                           1 310

                              Index

                              100

                              95

                              138

                              150

                              Forrás: Eurostat (COMEXT).

               (85)

               A KN-kód szintű összehasonlítás alapján a malajziai importárak a felülvizsgálati időszakig magasabbak voltak a kínai importáraknál. A felülvizsgálati időszakban a malajziai árak – szemben más országok importáraival – kismértékben csökkentek.

               (86)

               mivel a norvég gyártó kapcsolatban áll az egyik uniós gyártóval, a norvégiai árak jelentős mértékben az egymással kapcsolatban álló felek közötti transzferárakat tükrözik, így azokat a Bizottság nem tekintette megbízhatónak az érdemi összehasonlítás szempontjából.

               (87)

               Az átlagos statisztikai árak nem tükrözik a tényleges árakat, mivel jelentős árkülönbözetek vannak a különböző terméktípusok között, és nem ismert az import terméktípusonkénti összetétele. Ezért nem vonható le következtetés az egyéb harmadik országok importáraival kapcsolatban.

         4.5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

   4.5.1.   Általános megjegyzések

               (88)

               A dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésével összhangban magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. A Bizottság a (18) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett esetleges kár vizsgálatára mintavételt alkalmazott.

               (89)

               A kár meghatározásához a Bizottság elkülönítette a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat.

               (90)

               A makrogazdasági mutatókat a Bizottság a panaszban, a felülvizsgálat iránti kérelemben, illetve a későbbi beadványokban szolgáltatott és lehetőség szerint a statisztikákkal egybevetett adatok alapján értékelte. Az adatok az összes uniós gyártóra vonatkoztak.

               (91)

               A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban közölt adatok alapján értékelte.

               (92)

               A mutatók kiszámításához használt adatok reprezentatívnak minősültek az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából.

               (93)

               A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés.

               (94)

               A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységárak, egységköltség, munkaerőköltségek, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

         4.5.2.   Makrogazdasági mutatók

   4.5.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

               (95)

               A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                  6. táblázat

                  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (felülvizsgálati időszak)

                           Termelés tonnában

                           536 878

                           584 197

                           616 382

                           652 857

                              Index

                              100

                              109

                              115

                              122

                           Termelési kapacitás tonnában

                           645 229

                           690 737

                           698 182

                           725 960

                              Index

                              100

                              107

                              108

                              113

                           Kapacitáskihasználás (%)

                           83

                           85

                           88

                           90

                              Index

                              100

                              102

                              106

                              108

                              Forrás: kitöltött kérdőívek, APFE.

               (96)

               A 2012-es évet alacsony termelési volumen, alacsony szintű kapacitás és alacsony kapacitáskihasználási arány jellemezte. A rákövetkező években a termelés – a növekvő keresletre kedvezően reagálva – fokozatosan növekedett. A 2012 utáni időszakban csökkent a kemenceátépítések száma is. E figyelembe vett tényezők mindegyike pozitívan járult hozzá a kapacitás és a kapacitáskihasználás kedvező alakulásához.

         4.5.2.2.   Értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés

               (97)

               Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                  7. táblázat

                  Értékesítési volumen és piaci részesedés (tonna)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (felülvizsgálati időszak)

                           Értékesítési volumen az uniós piacon

                           487 774

                           527 441

                           568 126

                           633 743

                              Index

                              100

                              108

                              116

                              130

                           Piaci részesedés (%)

                           65

                           65

                           63

                           66

                              Index

                              100

                              100

                              97

                              102

                              Forrás: kitöltött kérdőívek, APFE.

               (98)

               A 2012-es mélypont után az értékesítési volumen a növekvő keresletnek köszönhetően fokozatosan nőtt, és 2015-ben 30 %-kal meghaladta a 2012-es szintet.

               (99)

               Az uniós árak alá kínáló kínai behozatal miatt azonban az uniós gazdasági ágazat általi értékesítés növekedése 2014-ig lassabb ütemben zajlott, mint ahogy az uniós felhasználás növekedett. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2012 és 2014 között 65 %-ról 63 %-ra csökkent, majd az intézkedések 2014-es megerősítése nyomán a felülvizsgálati időszakban 66 %-ra nőtt.

         4.5.2.3.   Foglalkoztatás és termelékenység

               (100)

               A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                  8. táblázat

                  Foglalkoztatás és termelékenység

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (felülvizsgálati időszak)

                           Alkalmazottak létszáma

                           3 580

                           3 456

                           3 366

                           3 404

                              Index

                              100

                              97

                              94

                              95

                           Termelékenység (tonna/alkalmazott)

                           150

                           169

                           183

                           192

                              Index

                              100

                              113

                              122

                              128

                              Forrás: kitöltött kérdőívek, APFE.

               (101)

               A foglalkoztatás a felülvizsgálati időszak alatti kedvező fejlemények ellenére 5 %-kal visszaesett 2012 és 2015 között. Az ágazat szerkezetátalakítása, illetve az innovációra és termelési folyamatainak optimalizálására irányuló törekvései, valamint a megnövekedett kapacitáskihasználás a termelékenység jelentős javulását eredményezte a figyelembe vett időszak alatt.

         4.5.2.4.   A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés

               (102)

               A vizsgálat 70 %-ot meghaladó dömpingkülönbözetet állapított meg. A dömpingkülönbözetek tényleges nagyságának az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása mérséklődött az intézkedések 2014-es megerősítése óta. Az uniós gazdasági ágazat 2015-től kezdődően érezhette teljeskörűen az intézkedések kedvező hatásait.

               (103)

               A bevezetett és együttesen alkalmazott intézkedések segítettek visszaszorítani a kínai behozatalt, és lehetővé tették az uniós gazdasági ágazat számára, hogy fenntartsa piaci részesedését. Ennek ellenére az uniós gazdasági ágazat árai továbbra is alacsonyak voltak, és általában véve elmaradtak a 2012-es szinttől.

               (104)

               Ennélfogva arra a következtetésre lehet jutni, hogy az uniós gazdasági ágazat előnyére tudta fordítani a hatályban levő intézkedéseket, és megkezdte a kínai exportáló gyártók általi korábbi dömpingelt behozatal okozta kárból való felépülését.

         4.5.3.   Mikrogazdasági mutatók

   4.5.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

               (105)

               A mintában szereplő uniós gyártók független uniós vevők részére történt értékesítéseinek átlagos egységárai a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

                  9. táblázat

                  Független uniós vevők esetében alkalmazott értékesítési árak

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (felülvizsgálati időszak)

                           Független uniós vevők esetében alkalmazott átlagos gyártelepi értékesítési egységár (EUR/tonna)

                           1 107

                           1 064

                           1 059

                           1 079

                              Index

                              100

                              96

                              96

                              97

                              Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók adatai.

               (106)

               Az értékesítési átlagárak nem változtak jelentős mértékben 2012 óta, jóllehet 2015-ben 3 %-os kismértékű csökkenés volt megfigyelhető 2012-höz képest.

         4.5.3.2.   Átlagos termelési egységköltség

               (107)

               A termelési egységköltség a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                  10. táblázat

                  Termelési egységköltség

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (felülvizsgálati időszak)

                           Termelési egységköltség (EUR/tonna)

                           1 188

                           1 082

                           1 055

                           1 005

                              Index

                              100

                              91

                              89

                              85

                              Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók adatai.

               (108)

               A termelési egységköltség csökkent a figyelembe vett időszakban. Ezt a tendenciát a növekvő kapacitáskihasználással lehet magyarázni, amely a termelési egységköltség csökkenésével jár ebben a tőkeigényes ágazatban. Az uniós gazdasági ágazat ezenkívül alacsony nyersanyag- és energiaárak mellett működött.

         4.5.3.3.   Munkaerőköltségek

               (109)

               A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltségei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

                  11. táblázat

                  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (felülvizsgálati időszak)

                           Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

                           52 316

                           53 849

                           57 443

                           59 099

                              Index

                              100

                              103

                              110

                              113

                              Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók adatai.

               (110)

               A fizetések kismértékű növekedése és az alacsonyabb jövedelmű munkavállalók létszámának a mintában szereplő gyártók egyike által végrehajtott hatékonysági program keretében történő csökkentése miatt nőtt az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség számadata.

         4.5.3.4.   Készletek

               (111)

               A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

                  12. táblázat

                  Készletek (tonna)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (felülvizsgálati időszak)

                           Zárókészletek

                           111 626

                           119 813

                           105 740

                           92 914

                              Index

                              100

                              107

                              95

                              83

                              Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók adatai.

               (112)

               A zárókészletek előbb kismértékben nőttek 2013-ban, majd a növekvő kereslet eredményeként csökkentek a figyelembe vett időszakban.

               (113)

               Az intézkedések szintjének 2014-es növelése szerepet játszott a figyelembe vett időszak vége felé jelentkező csökkenésben.

         4.5.3.5.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

               (114)

               A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásaik megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                  13. táblázat

                  Jövedelmezőség

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (felülvizsgálati időszak)

                           A független vevőknek történő uniós értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

                           – 13,7

                           – 3,3

                           0,4

                           8,6

                              Index

                              – 100

                              – 24

                              3

                              63

                           Pénzforgalom (ezer EUR)

                           – 25 623

                           – 17 008

                           635

                           47 361

                              Index

                              – 100

                              – 66

                              2

                              185

                           Beruházások (ezer EUR)

                           39 573

                           34 088

                           41 500

                           49 664

                              Index

                              100

                              86

                              105

                              126

                           A beruházások megtérülése (%)

                           – 10

                           – 3

                           0

                           8

                              Index

                              – 100

                              – 27

                              4

                              82

                              Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók adatai.

               (115)

               A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét oly módon állapította meg, hogy a hasonló termék független uniós vevőknek történő értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékos arányában. A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége fokozatosan javulni kezdett a figyelembe vett időszak alatt, majd pozitívvá vált a felülvizsgálati időszak alatt.

               (116)

               A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességére utal. Az uniós gyártók pénzforgalma 2012-ben és 2013-ban negatív volt. A helyzet fokozatosan javult a figyelembe vett időszakban, és az uniós gyártók pénzforgalma 2014-től pozitívvá vált.

               (117)

               A mintában szereplő uniós gyártók beruházásai növekvő tendenciát mutattak a figyelembe vett időszakban. A növekedés 2015 felé vált erőteljesebbé. A beruházások túlnyomó többsége kemenceátépítéseket foglalt magában.

               (118)

               A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. A beruházások megtérülése a jövedelmezőséghez hasonlóan alakult. A beruházások megtérülése az uniós gazdasági ágazat figyelembe vett időszak végi jobb gazdasági helyzetének következtében állt helyre.

               (119)

               Az uniós gazdasági ágazat 2012 és 2014 közötti gyengébb pénzügyi teljesítménye korlátok közé szorította tőkebevonási képességét. Az uniós gazdasági ágazatnak jelentős és hosszú távú beruházásokra van szüksége ahhoz, hogy rendszeres időközönként kemenceátépítéseket végezhessen, és folytatni tudja működését.

         4.5.4.   Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés

               (120)

               A 2012-es évet gyenge kereslet, kemenceátépítések miatt csökkent kapacitás, alacsony kapacitáskihasználás, magas készletszintek, szerkezetátalakítási intézkedések és a korábbi dömping eredményeként leszorított árak jellemezték, ami összességében tetemes veszteséget és pénzkiáramlást okozott a mintában szereplő vállalatok számára.

               (121)

               Majd 2012 és 2014 között az értékesítések követték az erőteljesen megnövekedett keresletet, aminek eredményeként nőtt a termelés, és csökkentek a készletszintek. A kapacitás és a kapacitáskihasználás növekedett. Az állandó költségek jobb kitermelése, a termelékenység javítása és néhány lényegesebb termelési költség visszafogása révén számottevően csökkentek a mintában szereplő vállalatok termelési költségei.

               (122)

               A 2011-ben bevezetett eredeti dömpingellenes intézkedések azonban nem tudták teljeskörűen ellensúlyozni a – 2012 és 2014 között 46 %-kal növekvő – kínai behozatal általi alákínálást. Az így kialakult helyzet megakadályozta az uniós gazdasági ágazat felépülését.

               (123)

               Piaci részesedésének fenntartása érdekében az uniós gazdasági ágazat folyamatos áreróziónak volt kitéve, és 2014-ben alig haladta meg a jövedelmezőségi küszöböt.

               (124)

               Az intézkedések 2014-es megerősítését követően megfordult és javult az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése és árai által követett tendencia. A termelési egységköltségek a megnövekedett termelési volumenekből kifolyólag tovább csökkentek, aminek révén az uniós gazdasági ágazat 8,6 %-os nyereséget tudott elérni a felülvizsgálati időszakban. Az összes teljesítménymutató – a munkahelyteremtést is beleértve – pozitívvá vált.

               (125)

               Miként azt a 2014-es vizsgálat is megállapította, az uniós gazdasági ágazatot 2013 szeptemberéig jelentős kár érte. A dömpingelt és támogatott behozatal káros hatása 2014-ben is érezhető volt. Az uniós gazdasági ágazatnak csak az intézkedések megerősítése után sikerült ismét eredményeket elérnie a jövedelmezőség és a munkahelyteremtés terén.

               (126)

               A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat az intézkedések 2014-es megerősítését követően részlegesen felépült a korábbi dömpingelt behozatal okozta kár hatásaiból, és a felülvizsgálati időszakban nem érte az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében vett jelentős kár.

         4.6.   A kár megismétlődésének valószínűsége

               (127)

               Amint az a (49) preambulumbekezdésben szerepel, a Kínában működő gyártók becsült kihasználatlan kapacitása a teljes uniós felhasználás jelentős részét tette ki a felülvizsgálati időszak alatt. A kihasználatlan kapacitás 2016-ban a 2015-ös szint kétszeresére nőtt. E növekvő tendenciára és az uniós piac (59) preambulumbekezdésben megállapított nagy fokú vonzerejére tekintettel valószínű, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén ismét jelentős volumenű kínai behozatal érkezne az Unióba.

               (128)

               A (75) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a felülvizsgálati időszak alatt a kínai behozatal az EUR/USA-dollár átváltási árfolyam kedvezőtlen alakulása ellenére is jelentősen alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak.

               (129)

               Az üvegrost termékek árai csak korlátozott mértékben emelkedtek. Az uniós gazdasági ágazat árai a 2012-es szint alatt maradtak, és az intézkedések szintjének 2014-es növelése csak visszafogott hatással járt az Egyiptomból érkező behozatal jelentette egyre nagyobb nyomás mellett. Miután visszaállt a pénzügyi válság előtti szintre, az uniós felhasználás növekedése várhatóan fokozatosan lassulni fog.

               (130)

               Az üvegrostgyártás fokozottan tőkeintenzív ágazat. A figyelembe vett időszakban a mintában szereplő gyártók 165 millió EUR-t fordítottak termelési kapacitássukkal kapcsolatos beruházásokra. Ugyanebben az időszakban a működési tevékenységükből származó pénzforgalom csak 5 millió EUR-t ért el. Ezért az intézkedések hatályon kívül helyezése olyan szintű kockázatot és pénzügyi terhet jelentene, amely még inkább veszélyeztetné e hosszú távú beruházások gazdasági észszerűségét. Az uniós gazdasági ágazat olvasztókemencék leállítására kényszerülne. Az pedig veszélyeztetné fennmaradását. Ezenkívül az állandó költségek magas aránya miatt az ágazat nagyon érzékeny a termelési volumen ingadozásaira. Ez azt jelenti, hogy a termelés még viszonylag kismértékű visszaesése is nagy veszteségekkel jár. Az uniós gazdasági ágazatban nemrégiben bekövetkezett javulás főként az állandó költségek megnövekedett kapacitáskihasználás miatti jobb kitermeléséhez köthető, amelyre elsősorban a hatályban lévő intézkedések következtében kerülhetett sor különösen 2014 után.

               (131)

               Ezenkívül az uniós gazdasági ágazat figyelembe vett időszak alatti teljesítményét kedvezően befolyásolták az olyan külső tényezők is, mint a viszonylag alacsony energia- és nyersanyagárak. Valószínűtlen, hogy e költségek hosszú távon ilyen alacsonyak maradnának. E költségek növekedése további kedvezőtlen hatást gyakorolt volna az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére.

               (132)

               Az uniós gazdasági ágazat helyzete emiatt – jóllehet 2015-ben javult – változatlanul sérülékeny, és leszorított árak, változó termelési költségek és nagy tőkeigény jellemzik. Ilyen körülmények között az uniós árak alá kínáló, nagy mennyiségű kínai dömpingelt behozatal valószínűsíthetően rontaná az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményét.

               (133)

               A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése és a kiegyenlítő vám szintjének az uniós árak alá kínáló nagy mennyiségű behozatal korlátozása szempontjából korábban elégtelennek bizonyuló szinten tartása valószínűleg a kár megismétlődésével járna.

         5.   UNIÓS ÉRDEK

               (134)

               Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó megállapítás ellenére egyértelműen arra a következetésre lehet-e jutni, hogy jelen esetben a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása nem szolgálja az Unió érdekeit. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

         5.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

               (135)

               Az uniós gyártók nagymértékű együttműködést tanúsítottak a vizsgálat során.

               (136)

               Az uniós gazdasági ágazat bebizonyította, hogy tevékenysége életképes, ha nincs kitéve a dömpingelt és támogatott behozatal által támasztott tisztességtelen versenynek, és a hatályban levő intézkedéseknek köszönhetően az ágazat részlegesen felépülhetett a korábbi kár hatásaiból.

               (137)

               Ugyanakkor nagyon valószínű, hogy az intézkedések megszüntetése a dömpingelt kínai behozatal miatt megnövekedett tisztességtelen versenyhez vezetne, ami veszélyeztetné az uniós gyártók működésének fenntartását.

               (138)

               Megállapítható tehát, hogy az uniós gazdasági ágazat érdekeit szolgálja a hatályban levő intézkedések fenntartása.

         5.2.   A független importőrök érdeke

               (139)

               Miként a (20) preambulumbekezdésben szerepel, nyolc független importőr töltötte ki a mintavételi űrlapot. A Bizottság a három legnagyobb importőrt vette fel a mintába, közülük kettő működött együtt a vizsgálatban. Ezek az importőrök a felülvizsgálati időszak alatti kínai behozatal 5 %-át tették ki. A vizsgálat keretében érdekelt félként jelentkező importőrök egyike sem fejtette ki azzal kapcsolatos álláspontját, hogy támogatja vagy ellenzi-e a felülvizsgálat tárgyát képező intézkedéseket.

               (140)

               Az importőrök és a kereskedők előtt számos uniós és Unión kívüli beszállítói forrás nyitva áll. Ezenkívül az érintett termék nagymértékben szabványosított, ezért hatékonyan lehet más beszállítói forrásokra váltani.

               (141)

               A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes vám kiterjesztése korlátozott hatást gyakorolna az importőrök helyzetére.

         5.3.   A felhasználók érdeke

               (142)

               A vizsgált termék felhasználási területei szerteágazók, idetartozik például a közlekedés (közúti gépjárművek, tengerhajózás, repülés és űrhajózás, katonai szállítóeszközök), az elektromos/elektronikai ipar, a szélenergia, az építőipar, a tartályok/csövek és a fogyasztási cikkek. Felhasználók széles körével sikerült együttműködést elérni.

               (143)

               Az érdekelt félként jelentkező 64 felhasználó közül 19 töltötte ki a bizottsági kérdőívet. Ezek a felhasználók a teljes uniós felhasználás megközelítőleg 10 %-át teszik ki.

               (144)

               14 vállalat ellenezte az intézkedések kiterjesztését, három támogatta az intézkedések fenntartását, kettő pedig tartózkodott. Egy felhasználói szervezet ellenezte az intézkedéseket.

               (145)

               Több felhasználó is azt állította, hogy a hatályban levő intézkedések miatt a továbbfeldolgozott termékek veszítenek versenyképességükből az Ázsiában gyártott azonos termékekkel szemben. Azt is állították, hogy nem tudták fedezni vagy áthárítani vevőikre az intézkedésekkel járó költségnövekedést.

               (146)

               Az intézkedések 2014-es megerősítése nyomán a Bizottság az eredeti dömpingellenes vám mintegy kétszeresére növelte az érintett termékre kivetett vámok mértékét. A Bizottság akkor úgy értékelte, hogy egy ilyen fokú növelés nem befolyásolná a felhasználói iparágak jövedelmezőségét egy százalékpontnál nagyobb mértékben, jóllehet azt elismerte, hogy egyes iparágakat a többinél hátrányosabban érint a változás.

               (147)

               Mindezt a jelenlegi vizsgálat is megerősítette. Az együttműködő felhasználók által közölt adatok valóban azt mutatják, hogy az üvegrost ára – származásától függetlenül – árbevételük 0,5 %-át kitevő mértékben növekedett 2014 és 2015 között. Ezzel egy időben az érintett termékből származó árbevétel és nyereség, valamint az azzal összefüggő álláshelyek száma is növekedett. Mindössze két vállalat számolt be arról, hogy csökkent árbevétele és foglalkoztatási szintje, továbbá négy vállalat jelentette nyereségének visszaesését.

               (148)

               Néhány felhasználó azt is állította, hogy az uniós gazdasági ágazatnak nincs elegendő termelési kapacitása ahhoz, hogy eleget tegyen az uniós keresletnek, az ágazat nem növeli kapacitását, továbbá régebbi berendezései és a magasabb energia- és munkaerőköltségek miatt nem versenyképes.

               (149)

               A vizsgálat azonban nem találta megalapozottnak ezeket az állításokat. Miként az előző preambulumbekezdésekben szerepel, az intézkedések 2014-es megerősítését követően az uniós gazdasági ágazat a 2014-ig tartó, huzamosan veszteséges időszak ellenére jelentős beruházásokat végzett, javította termelékenységét és növelte termelési kapacitását. A kapacitás további bővítése hosszú távú tőkebefektetést igényel, ami olyan egyenlő versenyfeltételek fenntartását feltételezi, amelyek révén a versenyképes gyártók beruházásaik megfelelő megtérülésére számíthatnak.

               (150)

               Emellett az uniós felhasználás az intézkedések 2014 és 2015 közötti megerősítése után is a korábbi évek üteméhez hasonlóan alakult. Ennek az áll a hátterében, hogy léteznek Kínán kívüli alternatív beszállítói források is, többek között Bahreinben, Egyiptomban, Japánban, Malajziában és az USA-ban. A figyelembe vett időszak alatt a Kínából érkező behozatal szinte soha nem haladta meg a harmadik országokból érkező összbehozatal felét, és annak piaci részesedése a teljes uniós felhasználás 17 %-án tetőzött 2014-ben. Továbbá a dömpingellenes és kiegyenlítő vámok célja nem az, hogy megakadályozzák a kínai behozatal bejutását az Unióba, hanem annak biztosítsa, hogy a behozatal tisztességes feltételek mellett versenyezzen más beszállítói forrásokkal.

               (151)

               A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes vám kiterjesztése korlátozott hatást gyakorolna a felhasználók helyzetére.

         5.4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

               (152)

               Az intézkedések hatályon kívül helyezése jelentős negatív hatást gyakorolna az uniós gyártókra.

               (153)

               A dömpingellenes vám kiterjesztése korlátozott hatással járna az egyébként állást nem foglaló importőrök számára.

               (154)

               Jóllehet egyes felhasználóknak az érintett termék és a hasonló termék költségnövekedésével kell számolniuk működésük során, a vizsgálat megerősítette, hogy az intézkedések korlátozott hatást gyakorolnak a felhasználói iparágak összteljesítményére.

               (155)

               A Bizottság mindent összevetve arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek ellentétesek lennének az érintett termék Kínából érkező behozatalára vonatkozó jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartásával.

         6.   KÖVETKEZTETÉS ÉS NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL

               (156)

               Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság fenn kívánta tartani a hatályban lévő dömpingellenes intézkedéseket. A felek lehetőséget kaptak továbbá arra, hogy ezt a tájékoztatást követően adott határidőn belül benyújtsák észrevételeiket. Mindössze egyetlen érdekelt fél, a panaszos jelentkezett a nyilvánosságra hozatalt követően, és az egyetértett a Bizottság ténymegállapításaival és a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések fenntartására vonatkozó javaslatával.

               (157)

               A fenti megfontolásokból következik, hogy a legutóbb az 1379/2014/EU végrehajtási rendelettel módosított 248/2011/EU végrehajtási rendelettel a Kínából származó egyes folytonosüvegrostszál-termékek behozatalára bevezetett dömpingellenes intézkedéseket az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésnek megfelelően fenn kell tartani.

               (158)

               Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 7019 11 00, ex 7019 12 00 (TARIC-kódok: 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) és 7019 31 00 KN-kód alá tartozó, következőképpen meghatározott termék behozatalára: legfeljebb 50 mm hosszúságú vágott üvegrostszál; üvegrost-előfonat, kivéve az impregnált és bevonattal ellátott üvegrost-előfonatokat, amelyeknek az (ISO 1887 szabvány szerint meghatározott) izzítási vesztesége meghaladja a 3 %-ot; és üvegrostszálból készült szövedék, az üveggyapotból készült szövedék kivételével.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékre vonatkozó, vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

               Vállalat

               Végleges dömpingellenes vám (%)

               TARIC-kiegészítő kód

               Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd

               14,5

               B990

               Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd

               0

               A983

               Chongqing Polycomp International Corporation

               19,9

               B991

               Az I. mellékletben felsorolt más együttműködő vállalatok

               15,9

               Minden más vállalat

               19,9

               A999

         (3)   A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a II. mellékletben meghatározott követelményeknek. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, a „minden más vállalatra” érvényes vámot kell alkalmazni.
   (4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó megfelelő hatályos rendelkezések alkalmazandók.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2017. április 24-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

      (2)  HL L 67., 2011.3.15., 1. o.

      (3)  HL L 367., 2014.12.23., 22. o.

      (4)  HL C 99., 2016.3.15., 10. o.

      (5)  Japán: Nippon Electric Glass Co., Ltd (Japan), Malajzia: Nippon Electric Glass (Malaysia) és Törökország: CAM ELYAF SANAYİİ A.Ș.

      (6)  Az „Európai piaci és beszállítói helyzet” prezentáció alapján az APFE által 2016 októberében benyújtott információk.

      (7)  Vámstatisztikákon alapuló árinformációk.

      (8)  A felülvizsgálati időszak alatt Kínából exportált volumenből 111 ezer tonnát az USA-ba, 78 ezer tonnát az Unióba, 16 ezer tonnát Malajziába és 14 ezer tonnát Indiába exportáltak.

      (9)  Fontossági sorrendben: USA, EU, Szaúd-Arábia, Dél-Korea, Egyesült Arab Emírségek, Kanada, Thaiföld, Japán, Malajzia és India.

      (10)  Az „Európai piaci és beszállítói helyzet” prezentáció alapján az APFE által 2016 októberében benyújtott információk.

      I. MELLÉKLET
      A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók:

                  Név

                  TARIC-kiegészítő kód

                  Taishan Fiberglass Inc.;
                  PPG Sinoma Jinjing Fiber Glass Company Ltd

                  B992

                  Xingtai Jinniu Fiberglass Co., Ltd

                  B993

                  Weiyuan Huayuan Composite Material Co., Ltd

                  B994

                  Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co., Ltd

                  B995

                  Glasstex Fiberglass Materials Corp.

                  B996

      II. MELLÉKLET
      Az 1. cikk (3) bekezdésében említett érvényes kereskedelmi számlán szerepelnie kell a kereskedelmi számlát kibocsátó vállalat tisztségviselője által aláírt, alábbi formátumú nyilatkozatnak:

                  1.

                  A kereskedelmi számlát kibocsátó vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása.

                  2.

                  A következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) folytonosüvegrostszál-termékeket a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő Kínában. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.”

                  3.

                  Dátum és aláírás.


title: A Bizottság (EU) 2017/1595 végrehajtási rendelete (2017. szeptember 21.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Gorgonzola [OEM])

text:
                  22.9.2017

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 244/1

            A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1595 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
      (2017. szeptember 21.)
      az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Gorgonzola [OEM])
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
      tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (3) bekezdésének a) pontjára,
      mivel:

                  (1)

                  Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Olaszország kérelmét, amely az 1107/96/EK bizottsági rendelet (2) alapján bejegyzett „Gorgonzola” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez (a továbbiakban: OEM) kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul.

                  (2)

                  A szóban forgó módosítás nem tekinthető kisebb jelentőségűnek az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet az említett rendelet 50. cikkének (2) bekezdése alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3).

                  (3)

                  A módosítások a termék leírását, a származási igazolást, az előállítás módját, a címkézést, valamint a csomagolásra és a terméktanúsításra vonatkozó szabályokat érintik.

                  (4)

                  2016. augusztus 22-én a Bizottsághoz felszólalás érkezett Belgium részéről. A vonatkozó indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatot a Bizottság 2016. október 21-én kapta meg.

                  (5)

                  A Bizottság a felszólalást elfogadhatónak találta, ezért 2016. június 7-én kelt levelében felkérte Olaszországot és Belgiumot, hogy egy három hónapos időszak alatt folytassák le a szükséges konzultációkat, hogy saját belső eljárásaiknak megfelelően megegyezésre jussanak egymással.

                  (6)

                  A konzultációs időszakot három hónappal meghosszabbították.

                  (7)

                  A felek között megállapodás született. Olaszország 2017. június 5-én kelt levelében értesítette a Bizottságot a megállapodás kimeneteléről.

                  (8)

                  Felszólalásában Belgium azt kifogásolta, hogy az 1151/2012/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének e) és g) pontjában foglalt rendelkezések ellenére a módosítás iránti kérelem nem állapít meg egyértelmű szabályokat a csomagolás és a terméktanúsítási rendszer tekintetében.

                  (9)

                  A felszólaló különösen a módosított egységes dokumentum 3.6. pontjára hivatkozott, amelyben a következők szerepelnek: „A »Gorgonzola« előrecsomagolva, hullámosított felületű alumíniumfólia nélkül is forgalomba hozható, az arra jogosult ellenőrző szerv, vagy utóbbi által meghatalmazott ellenőrző szerv igazolásával ellátva. A termék minőségének megőrzése, eredetének és ellenőrzésének biztosítása érdekében, az előrecsomagolt darabokban forgalomba kerülő »Gorgonzola« esetében a darabolást és előrecsomagolást az arra jogosult ellenőrző szerv, vagy utóbbi által meghatalmazott ellenőrző szerv igazolásával kell ellátni.”

                  (10)

                  A felszólalás értelmében az idézett szabályok alapján nem egyértelmű, hogy a „Gorgonzola” (OEM) sajt darabolása és előrecsomagolása esetén milyen feltételeknek kell teljesülniük és az ellenőrzésnek mire kell kiterjednie ahhoz, hogy a tanúsítás megadható legyen. Emellett fennáll annak a kockázata, hogy hónapok is eltelhetnek, amíg az új rendszer működőképes lesz. Mivel a terméktanúsító szervnek valószínűleg némi időre van szüksége a tanúsítási kérelmek elbírálásánál, a vizsgálati időszakban a gazdasági szereplők jogalap nélkül maradnak, amikor a bejegyzett elnevezést a termék forgalomba hozatala céljából alkalmazni kívánják.

                  (11)

                  Ezért a felszólaló el kívánta érni, hogy a tanúsítási eljárás során érvényes kötelezettségek teljes részletességgel pontosításra kerüljenek, és hogy az új tanúsítási rendszer zökkenőmentes bevezetése érdekében átmeneti időszak kerüljön bevezetésre, amely alatt a feldolgozók és a csomagolók termékeik forgalomba hozatala céljából tovább használhatják a „Gorgonzola” (OEM) bejegyzett elnevezést mindaddig, amíg a terméktanúsítás megadásáért felelős szerv a kérelmük ügyében döntést nem hoz.

                  (12)

                  Olaszország egyetértett azzal, hogy a csomagolásra és terméktanúsításra vonatkozó szabályok pontosításra szorulnak. A „Gorgonzola” (OEM) esetében illetékes ellenőrző szerv elkészített egy dokumentumot, amely a felszólaló szerint tisztázza a felvetett kérdések zömét.

                  (13)

                  Sor került a termékleírás és az egységes dokumentum további módosítására. Az új előírások értelmében azon sajtkorongokból, félbevágott sajtkorongokból vagy sajtkorongdarabokból nyerhetők előrecsomagolt darabok, amelyek származása tanúsításra került. Emellett a dokumentumban újra felhívták a figyelmet a gazdasági szereplőkre vonatkozó nyomonkövethetőségi követelményekre és címkézési kötelezettségekre.

                  (14)

                  Annak érdekében továbbá, hogy az új tanúsítási rendszer bevezetése zökkenőmentes legyen, és hogy a termék darabolását és csomagolását a földrajzi területen kívül végző gazdasági szereplők megfelelő időt kapjanak tanúsítási kérelmük előkészítéséhez, és terméküket továbbra is a „Gorgonzola” (OEM) bejegyzett elnevezéssel forgalmazhassák, az a csomagolásra vonatkozó előírás, amelynek értelmében a hullámosított felületű alumíniumfólia nélkül előrecsomagolt „Gorgonzola” csak az arra jogosult ellenőrző szerv vagy az utóbbi által e célból felhatalmazott szerv igazolásával ellátva hozható forgalomba, csak az e rendelet hatálybalépését követő hat hónap elteltével alkalmazandó.

                  (15)

                  A fentieket figyelembe véve a Bizottság úgy véli, hogy a módosítást jóvá kell hagyni. Az egységes dokumentum egységes szerkezetbe foglalt változatát tájékoztatás céljából közzé kell tenni,

            ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
      1. cikk
      A „Gorgonzola” (OEM) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosítása jóváhagyásra kerül. Az egységes dokumentum egységes szerkezetbe foglalt szövegét e rendelet melléklete tartalmazza.
      2. cikk
      A termékleírás 4. pontjában és az egységes dokumentum 3.6. pontjában foglalt előírás, amelynek értelmében „[a] »Gorgonzola« előrecsomagolva, hullámosított felületű alumíniumfólia nélkül is forgalomba hozható, az arra jogosult ellenőrző szerv vagy az utóbbi által felhatalmazott szerv igazolásával ellátva”, 2018. április 12-től alkalmazandó.
      3. cikk
      Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

         Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
         Kelt Brüsszelben, 2017. szeptember 21-én.

               a Bizottság részéről

               az elnök

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

         (2)  A Bizottság 1107/96/EK rendelete (1996. június 12.) a 2081/92/EGK tanácsi rendelet 17. cikkében megállapított eljárás szerint a földrajzi jelzések és eredetmegjelölések bejegyzéséről (HL L 148., 1996.6.21., 1. o.).

         (3)  HL C 188., 2016.5.27., 44. o.

         MELLÉKLET

            EGYSÉGES DOKUMENTUM

         A Tanács 510/2006/EK rendelete a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról (*1)

            „GORGONZOLA”

         EK-szám: IT-PDO-0217-01214 – 2014.3.18.

            OFJ () OEM (X)

         1.   ELNEVEZÉS

         „Gorgonzola”
         2.   TAGÁLLAM VAGY HARMADIK ORSZÁG

         Olaszország
         3.   A MEZŐGAZDASÁGI TERMÉK VAGY ÉLELMISZER LEÍRÁSA

         3.1.   A termék típusa

         1.3. osztály Sajtok
         3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

         A „Gorgonzola” egy kizárólag teljes, pasztőrözött tehéntejből készülő, nyers, homogén, fehér és szalmasárga színű, jellegzetes – a penész (márványozottság) kialakulásának köszönhetően megjelenő – zöldeskék és/vagy szürkéskék erezettel tarkított tésztájú kéksajt.
         A „Gorgonzola” az alábbi sajátosságokkal írható le:

                     —

                     Forma:

                                 —

                                 henger alakú, egyenes oldalú, sík felületű,

                                 —

                                 méretek: a sajtkorong legkisebb oldalmagassága 13 cm; átmérője 20 és 32 cm,

                                 —

                                 besorolás: a súly, íz és érlelés kritériumai szerint.

                                             1.

                                             lágy ízű nagy sajtkorong: súlya 9–13,5 kg közötti, íze lágy, érlelési ideje ötven és százötven nap között változik;

                                             2.

                                             pikáns ízű nagy sajtkorong: súlya 9–13,5 kg közötti, íze határozottan pikáns, érlelési ideje nyolcvan és kétszázhetven nap között változik;

                                             3.

                                             pikáns ízű kis sajtkorong: súlya 5,5–9 kg közötti, íze határozottan pikáns, érlelési ideje hatvan és kétszáz nap között változik;

                     —

                     Kéreg: szürke és/vagy rózsaszínes, nem ehető;

                     —

                     Sajttészta: homogén, fehér és szalmasárga, jellegzetes – a penész (márványozottság) kialakulásának köszönhetően megjelenő – zöldeskék és/vagy szürkéskék erezettel tarkított;

                     —

                     A szárazanyag zsírtartalma: legalább 48 %.

               3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

         Teljes tehéntej, borjúból származó tejoltó, só.
         3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

         A szarvasmarhaféléknek adott, egy évre elegendő takarmány szárazanyag-tartalmának legalább 50 %-a az előállítási területről származik.
         3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

         A tej előállítása, feldolgozása, a „Gorgonzola” előállítására alkalmas sajt érlelése, továbbá a 3.7. pont szerinti azonosító jelzésnek a sajtkorongokon történő elhelyezése a meghatározott földrajzi területen történik.
         3.6.   A szeletelésre, az aprításra, a csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

         A „Gorgonzola” egészben, vízszintesen félbevágva vagy darabolva – hullámosított felületű alumíniumfóliába csomagolva – kerülhet forgalomba.
         A „Gorgonzola” előrecsomagolva, hullámosított felületű alumíniumfólia nélkül is forgalomba hozható, az arra jogosult ellenőrző szerv vagy az utóbbi által felhatalmazott szerv igazolásával ellátva.
         Az előrecsomagolt darabok kizárólag egész vagy félbevágott sajtkorongokból, illetve igazolt származású sajtdarabokból (az eredetmegjelölést azonosító jelzéssel ellátott hullámosított felületű alumíniumfóliába csomagolt sajtdarabokból) nyerhetők. A termék minőségének megőrzése, eredetének és ellenőrzésének biztosítása érdekében, az előrecsomagolt darabokban forgalomba kerülő „Gorgonzola” esetében a darabolást és előrecsomagolást az arra jogosult ellenőrző szerv vagy az utóbbi által felhatalmazott szerv igazolásával kell ellátni. Ennek oka, hogy élelmiszer-biztonsági szempontból nem lehetséges a hullámosított felületű alumíniumfóliába csomagolt sajtkorong, illetve a vízszintesen félbevágott sajtkorong mechanikus darabolása, ezért az alumíniumfólia nélküli darabok származását – tekintve, hogy a „Gorgonzola” sajtkorongok oldalán nincs jelölés – az ellenőrző szervnek kell igazolnia.
         A gazdasági szereplőnek teljesítenie kell a 178/2002/EK rendelet 18. cikkében és a 668/2014/EU rendelet 4. cikkében foglalt nyomonkövethetőségi követelményeket, vagyis tudnia kell azonosítani a számára „Gorgonzola” sajtot beszállító valamennyi gazdasági szereplőt, és olyan rendszerekkel és eljárásokkal kell rendelkeznie, amelyek segítségével megadhatja az említett tájékoztatást és azonosíthatja azokat az egyéb gazdasági szereplőket, akiknek „Gorgonzola” sajtot szállítottak.
         A kiskereskedelmi értékesítési pontokon, a fogyasztók kérésére engedélyezett a „Gorgonzola” darabolása és csomagolása, azzal a feltétellel, hogy látható a hullámosított felületű alumíniumfólia. Szintén engedélyezett a „Gorgonzola” kiskereskedelmi értékesítési pontokon, közvetlen értékesítésre történő darabolása és csomagolása, amennyiben a termék eredetiségének garanciájaként a sajtdarabokon minden esetben rajta marad az alumíniumfólia egy része.
         3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

         A „Gorgonzola” sajtkorong két, a meghatározott földrajzi területen elhelyezett azonosító jelzéssel különböztethető meg, nevezetesen:

                     —

                     Az előállítás helyén a termék mindkét sík lapján elhelyezett azonosító jelzés, amely tartalmazza a sajtüzem azonosító számát (lásd 1. ábra).

                        1. ábra

                     —

                     Amikor a terméknek kialakulnak azok a sajátosságai, amelyekkel forgalomba bocsátható, a hullámosított azonosító jelzéssel (lásd 2. ábra) ellátott, hullámosított felületű alumíniumfóliába becsomagolják a sajtkorongot, a vízszintesen félbevágott sajtkorongot és – a 3.6. pont előrecsomagolt darabokra vonatkozó előírásainak megfelelően – a sajtdarabokat; a hullámosított felületű alumíniumfólián ezenkívül szerepel még a „Gorgonzola” OEM jelzés, valamint az uniós szimbólum; a pikáns „Gorgonzola” nagy és kis sajtkorongjai, vízszintesen félbevágott sajtkorongjai, illetve darabjai esetében a hullámosított felületű alumíniumfólián a „Gorgonzola” oltalom alatt álló eredetmegjelölés mellett vagy alatta, az utóbbinál kisebb betűmérettel feltüntetve szerepel a „pikáns” jelölés.

                        2. ábra

               Előrecsomagolt darabok
         A darabolva előrecsomagolt „Gorgonzola” esetében az elsődleges csomagoláson, a látótér fő helyén az alábbi jelölések láthatók:

                     —

                     a „Gorgonzola” oltalom alatt álló eredetmegjelölés, valamint az európai uniós OEM szimbólum,

                     —

                     a pikáns „Gorgonzola” nagy és kis sajtkorongjaiból darabolt termékek esetében a „Gorgonzola” oltalom alatt álló eredetmegjelölés mellett vagy alatt, kisebb betűmérettel feltüntetve a „pikáns” jelölés.

               A gazdasági szereplőnek teljesítenie kell a címkézési követelményeket a „Gorgonzola” különböző típusai esetében.
         4.   A FÖLDRAJZI TERÜLET TÖMÖR MEGHATÁROZÁSA

         Az OEM meghatározott földrajzi területét a következő tartományok alkotják:

                     —

                     Bergamo, Biella, Brescia, Como, Cremona, Cuneo, Lecco, Lodi, Milano, Monza, Novara, Pavia, Varese, Verbano-Cusio-Ossola, Vercelli.

               Ezenkívül az alábbi, Alessandria tartomány területén elhelyezkedő településeket foglalja magában:

                     —

                     Casale Monferrato, Villanova Monferrato, Balzola, Morano Po, Coniolo, Pontestura, Serralunga di Crea, Cereseto, Treville, Ozzano Monferrato, San Giorgio Monferrato, Sala Monferrato, Cellamonte, Rosignano Monferrato, Terruggia, Ottiglio, Frassinello Monferrato, Olivola, Vignale, Camagna, Conzano, Occimiano, Mirabello Monferrato, Giarole, Valenza, Pomaro Monferrato, Bozzole, Valmacca, Ticineto, Borgo San Martino és Frassineto Po.

               5.   KAPCSOLAT A FÖLDRAJZI TERÜLETTEL

         5.1.   A földrajzi terület sajátosságai

         A természeti tényezők szoros kapcsolatban állnak a meghatározott földrajzi terület éghajlati adottságaival, amelyek kedveznek a tejelő teheneknek szánt minőségi takarmány bőséges előfordulásának, valamint a sajt organoleptikus (érzékszervi) tulajdonságait és színét meghatározó mikrobiológiai reagensek kifejlődésének. Az emberi tényezőket tekintve a sajttermelés által a helyi gazdaságban betöltött, hagyományosan fontos szerepen túlmenően ki kell emelni, hogy a „Gorgonzola” összetett termelési eljárásai a hagyományos kézi sajtkészítésből erednek: a tej tejsavbaktériumokkal, valamint Penicillium-spórákat és válogatott élesztőgombákat tartalmazó szuszpenzióval történő beoltása, a borjúból származó tejoltó megfelelő hőmérsékleten történő hozzáadása, a szárazon történő sózás és a sajttészta érlelés során történő jellegzetes kilyukasztása mind olyan művelet, amelyet a meghatározott földrajzi terület lakosai évszázadokon át továbbörökítettek a következő nemzedékre.
         5.2.   A termék sajátosságai

         A „Gorgonzola” nyers, homogén, fehér és szalmasárga színű, jellegzetes – a penész (márványozottság) kialakulásának köszönhetően megjelenő – zöldeskék és/vagy szürkéskék erezettel tarkított tésztájú kéksajt.
         Íze különféle tényezőktől – köztük különösen az érlelési idő hosszától – függően változhat, a lágytól a határozottan csípősig.
         5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

         A tejelő teheneknek szánt minőségi takarmány bőséges előfordulása, valamint a hagyományos sajtkészítési műveletek sora – különösen a tejnek a Penicillium-spórákkal történő beoltása, a szárazon történő sózás, a sajttészta érlelés során történő kilyukasztása – együttesen határozzák meg a „Gorgonzola” organoleptikus (érzékszervi) tulajdonságait és színét.

            Hivatkozás a termékleírás közzétételére

         (Az 510/2006/EK rendelet (*2) 5. cikkének (7) bekezdése)
         http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335
         vagy
         közvetlenül a Minisztérium honlapján (www.politicheagricole.it), (a képernyő jobb felső sarkában) a „Prodotti DOP IGP” (OEM OFJ termékek) címszóra, majd a „Prodotti DOP IGP STG” (OEM OFJ HKT termékek) (a képernyő bal oldalán), végül pedig a „Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE” („Az uniós vizsgálatnak alávetett termékleírások”) menüpontra kattintva.

            (*1)  A rendeletet felváltotta a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet.

            (*2)  A rendeletet felváltotta a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet.