title: A Bizottság (EU) 2019/791 végrehajtási rendelete (2019. május 16.) az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 302. alkalommal történő módosításáról

text:
                  17.5.2019

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 129/1

         A BIZOTTSÁG (EU) 2019/791 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2019. május 16.)
         az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 302. alkalommal történő módosításáról
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló, 2002. május 27-i 881/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjára és 7a. cikkének (1) és (5) bekezdésére,
         mivel:

                     (1)

                     A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

                     (2)

                     2019. május 14-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy egy bejegyzést felvesz az azon személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó jegyzékbe, és egy bejegyzést töröl az azon személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó jegyzékből, amelyekre vonatkozóan a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell. A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

                     (3)

                     Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek haladéktalanul hatályba kell lépnie,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk
            A 881/2002/EK rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

            2. cikk
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2019. május 16-án.

                  a Bizottság részéről,

                  az elnök nevében,

                  a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat vezetője

            (1)  HL L 139., 2002.5.29., 9. o.

            MELLÉKLET
            A 881/2002/EK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

                        1.

                        A „Jogi személyek, csoportok és szervezetek” rész a következő bejegyzéssel egészül ki: „Islamic State in Iraq and the Levant – Khorasan (ISIL – K) (más néven a) ISIL Khorasan; b) Islamic State's Khorasan Province; c) ISIS Wilayat Khorasan; d) ISIL's South Asia Branch; e) South Asian Chapter of ISIL). Egyéb információ: az Islamic State of Iraq and the Levant – Khorasan (ISIL – K) elnevezésű csoportot 2015. január 10-én hozta létre a Tehrik-e Taliban Pakistan (TTP) egy korábbi parancsnoka, valamint olyan korábbi talibán frakcióparancsnokok, akik hűségesküt tettek az Al Qaida In Iraq néven jegyzékbe vett Iraki és Levantei Iszlám Államnak. Az ISIL – K számos támadásért vállalt felelősséget Afganisztánban és Pakisztánban egyaránt. A 7e. cikk e) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2019.5.14.”

                        2.

                        A „Természetes személyek” részben a következő bejegyzést törölni kell: „Nessim Ben Mohamed Al-Cherif Ben Mohamed Saleh Al-Saadi (más néven: a) Nassim Saadi, b) Dia el Haak George, c) Diael Haak George, d) El Dia Haak George, e) Abou Anis, f) Abu Anis). Címe: a) Via Monte Grappa 15, Arluno (Milánó), Olaszország; b) Via Cefalonia 11, Milánó, Olaszország (utolsó ismert cím). Születési ideje: a) 1974.11.30.; b) 1974.11.20. Születési helye: a) Haidra Al-Qasreen, Tunézia; b) Libanon; c) Algéria. Állampolgársága: tunéziai. Útlevélszáma: M788331 (2001.9.28-án kibocsátott tunéziai útlevél, érvényessége 2006.9.27-én lejárt). Egyéb információ: a) Olaszországban van őrizetben 2012.4.27-ig. b) apja neve: Mohamed Sharif; c) anyja neve: Fatima. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2003.11.12.”


title: A Bizottság (EU) 2019/1025 végrehajtási rendelete (2019. június 18.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról „Pruneaux d'Agen”/„Pruneaux d'Agen mi-cuits” (OFJ)

text:
                  24.6.2019

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 167/1

         A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1025 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2019. június 18.)
         az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról „Pruneaux d'Agen”/„Pruneaux d'Agen mi-cuits” (OFJ)
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,
         mivel:

                     (1)

                     Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta Franciaország kérelmét, amely a 2066/2002/EK bizottsági rendelet (2) alapján bejegyzett „Pruneaux d'Agen”/„Pruneaux d'Agen mi-cuits” oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul. A módosítás keretében a „Pruneaux d'Agen”/„Pruneaux d'Agen mi-cuits” elnevezés „Pruneaux d'Agen” elnevezésre változik.

                     (2)

                     A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet (3) az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

                     (3)

                     A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk
            A „Pruneaux d'Agen”/„Pruneaux d'Agen mi-cuits” (OFJ) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosítása jóváhagyásra kerül.

            2. cikk
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2019. június 18-án.

                  a Bizottság részéről,

                  az elnök nevében,

               Phil HOGAN

                  a Bizottság tagja

            (1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

            (2)  A Bizottság 2066/2002/EK rendelete (2002. november 21.) az egyes elnevezéseknek a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 2081/92/EGK tanácsi rendeletben előírt „Oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartása” elnevezésű nyilvántartásba való bejegyzéséről szóló 2400/96/EK rendelet mellékletének kiegészítéséről (Carne de Bovino Cruzado dos Lameiros do Barroso, Pruneaux d'Agen – Pruneaux d'Agen mi-cuits, Carciofo romanesco del Lazio, Aktinidio Pierias, Milo Kastorias, Welsh Beef) (HL L 318., 2002.11.22., 4. o.).

            (3)  HL C 36., 2019.1.29., 5. o.


title: A Bizottság (EU) 2019/1026 végrehajtási rendelete (2019. június 21.) az Uniós Vámkódex alapján történő információcserére és az érintett információk tárolására szolgáló elektronikus rendszerek kifejlesztésének, fenntartásának és alkalmazásának technikai szabályairól

text:
                  24.6.2019

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 167/3

         A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1026 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2019. június 21.)
         az Uniós Vámkódex alapján történő információcserére és az érintett információk tárolására szolgáló elektronikus rendszerek kifejlesztésének, fenntartásának és alkalmazásának technikai szabályairól
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (1) bekezdésének b) pontjára és 17. cikkére,
         mivel:

                     (1)

                     A 952/2013/EU rendelet (a továbbiakban: Vámkódex) 6. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a vámhatóságok között, illetve a gazdálkodók és a vámhatóságok között zajló, vámjogszabályok által megkövetelt minden információcserének – például árunyilatkozatok, kérelmek vagy határozatok cseréjének – és az ilyen adatok tárolásának elektronikus adatfeldolgozási eljárás igénybevételével kell történnie.

                     (2)

                     A Bizottság (EU) 2016/578 végrehajtási határozata (2) rendelkezik a Vámkódex alkalmazásához szükséges, az említett határozat mellékletének II. szakaszában felsorolt projektek révén kifejlesztendő elektronikus rendszerek megvalósítására vonatkozó munkaprogram létrehozásáról.

                     (3)

                     Meg kell határozni az elektronikus rendszerek működésének lényeges technikai szabályait, ezen belül a fejlesztésre, a tesztelésre és a telepítésre, valamint az elektronikus rendszerek karbantartására és módosítására vonatkozó rendelkezéseket. Indokolt további intézkedéseket meghatározni az adatvédelemre, az adatok naprakésszé tételére, az adatkezelés korlátozására, valamint a rendszerek tulajdonlására és biztonságára vonatkozóan.

                     (4)

                     Az Unió, a tagállamok és a gazdálkodók jogainak és érdekeinek védelme érdekében fontos meghatározni az eljárási szabályokat és az elektronikus rendszerek átmeneti működési zavara esetén alkalmazandó alternatív megoldásokat.

                     (5)

                     Az (EU) 2016/578 végrehajtási határozatban említett „Uniós Vámkódex – Vámhatósági határozatok” projekt keretében kidolgozott vámhatósági határozatok rendszerének célja az, hogy kizárólag elektronikus adatkezelési eljárások alkalmazásával az Európai Unió egészében összehangolja a vámhatósági határozat iránti kérelemre, a határozathozatalra és a határozatok kezelésére vonatkozó folyamatokat. Ezért meg kell határozni a szóban forgó elektronikus rendszerre vonatkozó szabályokat. A rendszer alkalmazási körét a rendszer alkalmazásával kérvényezendő, meghozandó és kezelendő vámhatósági határozatok alapján kell meghatározni. Részletes szabályokat kell meghatározni a rendszer közös összetevőire (a gazdasági szereplőknek szóló uniós portálra, a vámhatósági határozatokat kezelő központi rendszerre és az ügyféltörzs-alkalmazásra), valamint a nemzeti összetevőkre (a gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portálra és a vámhatósági határozatokat kezelő nemzeti rendszerre) vonatkozóan azok funkcióinak és kapcsolódási pontjainak meghatározásával.

                     (6)

                     Ezenkívül szabályokat kell bevezetni az engedélyekkel kapcsolatos olyan adatokkal kapcsolatban, amelyeket már meglévő elektronikus rendszerekben – például a menetrend szerinti tengeri árufuvarozó járatok rendszerében (RSS) és a nemzeti rendszerekben – tárolnak, és amelyeket migrálni kell a vámhatósági határozatok rendszerébe.

                     (7)

                     Az (EU) 2016/578 végrehajtási határozatban említett „A gazdasági szereplők közvetlen hozzáférése az európai információs rendszerekhez (felhasználók egységes kezelése és digitális aláírás)” projekt keretében kifejlesztett egységes felhasználó-kezelési és digitális aláírási rendszer feladata a gazdálkodókra és más felhasználókra vonatkozó hitelesítési és hozzáférés-hitelesítési eljárás kezelése. Részletes szabályokat kell meghatározni a rendszer alkalmazási körére és jellemzőire vonatkozóan a rendszer különböző összetevőinek (közös és nemzeti összetevők), valamint azok funkcióinak és kapcsolódási pontjainak meghatározásával. Ugyanakkor a „digitális aláírás” funkció még nem áll rendelkezésre az egységes felhasználókezelési és digitális aláírási rendszerben. Ezért e funkció tekintetében e rendelet nem állapíthat meg részletes szabályokat.

                     (8)

                     Az (EU) 2016/578 végrehajtási határozatban említett „Uniós Vámkódex – Kötelező érvényű tarifális felvilágosítás (KTF)” projekt révén korszerűsített európai kötelező érvényű tarifális felvilágosítási rendszer (EBTI) célja, hogy kizárólag elektronikus adatkezelési eljárások alkalmazásával hozzáigazítsa a KTF-határozatok iránti kérelemre, a határozathozatalra és a határozatok kezelésére vonatkozó folyamatokat a Vámkódex követelményeihez. Ezért meg kell határozni a szóban forgó rendszerre vonatkozó szabályokat. Részletes szabályokat kell meghatározni a rendszer közös összetevőire (a gazdasági szereplőknek szóló uniós portálra, a központi EBTI-rendszerre és a KTF-használat nyomon követésére), valamint a nemzeti összetevőkre (a gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portálra és a nemzeti KTF-rendszerre) vonatkozóan azok funkcióinak és kapcsolódási pontjainak meghatározásával. Ezenkívül a projekt meg kívánja könnyíteni a kötelező KTF-használat nyomon követését, valamint a KTF további felhasználhatóságának nyomon követését és kezelését.

                     (9)

                     A gazdálkodók nyilvántartási és azonosító rendszere (EORI), amelyet az (EU) 2016/578 végrehajtási határozatban említett „Uniós Vámkódex – A gazdálkodók nyilvántartási és azonosító rendszerének korszerűsítése (EORI 2)” projekt fejlesztett tovább, annak a meglévő transzeurópai EORI-rendszernek a korszerűsítésére irányul, amely lehetővé teszi az uniós és harmadik országbeli gazdálkodók és más személyek nyilvántartásba vételét és azonosítását az uniós vámjogszabályok alkalmazásának céljából. Ezért az EORI-rendszer összetevőinek (központi EORI-rendszer és nemzeti EORI-rendszer) és alkalmazásának meghatározásával rögzíteni kell a rendszerre vonatkozó szabályokat.

                     (10)

                     Az engedélyezett gazdálkodóknak (AEO) az (EU) 2016/578 végrehajtási határozatban említett, „Uniós Vámkódex – Az engedélyezett gazdálkodók (AEO) rendszerének korszerűsítése” elnevezésű projekt révén korszerűsített rendszere az AEO-kérelmekkel és -engedélyekkel, valamint azok kezelésével összefüggő üzleti folyamatok javítására irányul. A rendszer célja továbbá az AEO-engedélyek és -határozatok esetében használandó elektronikus űrlap alkalmazása, valamint a gazdálkodók számára egy olyan uniós szinten összehangolt gazdasági szereplői interfész (e-AEO közvetlen kereskedői hozzáférés) biztosítása, amellyel elektronikus úton nyújtják be az AEO-kérelmeket és kapják meg az AEO-határozatokat. Részletes szabályokat kell meghatározni a rendszer közös összetevőire vonatkozóan.

                     (11)

                     Az (EU) 2017/2089 bizottsági végrehajtási rendelet (3) meghatározza a Vámkódex értelmében történő információcserét és információtárolást szolgáló elektronikus rendszerek kifejlesztésének, fenntartásának és alkalmazásának technikai szabályait. A rendelet jelenleg a vámhatósági határozatok rendszerére és az egységes felhasználókezelési és digitális aláírási rendszerre terjed ki, amelyek 2017 októbere óta működnek. Három másik rendszer (EBTI, EORI és AEO) működése hamarosan megkezdődik, és ezért meg kell határozni az azokra vonatkozó technikai szabályokat is. Tekintettel az (EU) 2017/2089 végrehajtási rendelet szükséges módosításainak számára, valamint az egyértelműség érdekében az említett rendeletet indokolt hatályon kívül helyezni és új jogszabállyal felváltani.

                     (12)

                     Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja az Európai Unió Alapjogi Chartája által megállapított alapelveket, különösképpen a személyes adatok védelméhez való jogot. Amennyiben az uniós vámjogszabályok alkalmazása érdekében személyes adatok elektronikus rendszerekben történő kezelésére van szükség, azt az (EU) 2016/679 (4), valamint az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően kell végezni. A gazdálkodók és más személyek elektronikus rendszerek által kezelt személyes adatai az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (6) A. melléklete I. címének 1. fejezetében (3. csoport: Felek), A. melléklete I. címének 2. fejezetében (3. csoport: Felek) és 12-01. mellékletében meghatározott adatokra korlátozódnak.

                     (13)

                     Az e végrehajtási rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
         I. FEJEZET

            ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

            1. cikk
            Hatály
            Ezt a rendeletet az (EU) 2016/578 végrehajtási határozat mellékletében említett következő projektek révén kifejlesztett vagy korszerűsített következő elektronikus rendszerekre kell alkalmazni:

                        a)

                        az „Uniós Vámkódex – Vámhatósági határozatok” projekt keretében kifejlesztett, vámhatósági határozatokra vonatkozó rendszer (VHR);

                        b)

                        „A gazdasági szereplők közvetlen hozzáférése az európai információs rendszerekhez (felhasználók egységes kezelése és digitális aláírás)” projekt keretében kifejlesztett egységes felhasználókezelési és digitális aláírási rendszer;

                        c)

                        az „Uniós Vámkódex – Kötelező érvényű tarifális felvilágosítás (KTF)” projekt keretében korszerűsített európai kötelező érvényű tarifális felvilágosítási rendszer (EBTI);

                        d)

                        a gazdálkodóknak az EORI2 projekt keretében, a Vámkódex követelményeinek módosításával összhangban korszerűsített nyilvántartási és azonosító rendszere (EORI);

                        e)

                        az engedélyezett gazdálkodóknak (AEO) az „Uniós Vámkódex – Az engedélyezett gazdálkodók (AEO) rendszerének korszerűsítése” projekt révén, a Vámkódex követelményeivel összhangban korszerűsített rendszere.

            2. cikk
            Fogalommeghatározások
            E rendelet alkalmazásában:
            1.   „közös összetevő”: az elektronikus rendszerek uniós szinten kialakított, valamennyi tagállam számára elérhető összetevője;
            2.   „nemzeti összetevő”: az elektronikus rendszerek nemzeti szinten kialakított összetevője, amely az azt létrehozó tagállamban érhető el.

            3. cikk
            Az elektronikus rendszerek kapcsolattartó pontjai
            A Bizottság és a tagállamok minden egyes elektronikus rendszer esetében kapcsolattartó pontot jelölnek ki a szóban forgó elektronikus rendszerek összehangolt fejlesztését, üzemeltetését és karbantartását szolgáló információcsere céljából.
            A Bizottság és a tagállamok e kapcsolattartó pontok adatait közlik egymással, valamint haladéktalanul tájékoztatják egymást a kapcsolattartó pontok adataiban bekövetkező változásokról.

         II. FEJEZET

            VÁMHATÓSÁGI HATÁROZATOK RENDSZERE

            4. cikk
            A vámhatósági határozatok rendszerének (a továbbiakban: VHR) tárgya és felépítése

               (1)   A VHR lehetővé teszi a Bizottság, a tagállamok, a gazdálkodók és más személyek közötti, az 5. cikk (1) bekezdésében említett kérelmek és határozatok benyújtásával és feldolgozásával kapcsolatos kommunikációt, valamint az engedélyekhez kapcsolódó, nevezetesen azok módosításáról, visszavonásáról, megsemmisítéséről és felfüggesztéséről szóló határozatok kezelését.

               (2)   A VHR a következő közös összetevőkből áll:

                           a)

                           gazdasági szereplőknek szóló uniós portál;

                           b)

                           vámhatósági határozatokat kezelő központi rendszer (a továbbiakban: központi VHKR);

                           c)

                           ügyféltörzs-alkalmazások.

               (3)   A tagállamok a következő nemzeti összetevőket hozhatják létre:

                           a)

                           gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál;

                           b)

                           vámhatósági határozatokat kezelő nemzeti rendszer (a továbbiakban: nemzeti VHKR).

            5. cikk
            A VHR használata

               (1)   A VHR a következő engedélyekre vonatkozó kérelmek benyújtására és feldolgozására, valamint a kérelmekkel, illetőleg engedélyekkel kapcsolatos határozatok kezelésére szolgál:

                           a)

                           az áru vámértékébe beszámító összegek megállapításának egyszerűsítésére vonatkozó, a Vámkódex 73. cikkében említett engedély;

                           b)

                           az összkezesség nyújtására vonatkozó, a Vámkódex 95. cikkében említett engedély, beleértve az esetleges csökkentett összegű összkezesség nyújtásának és a biztosítéknyújtás alóli mentességnek az engedélyezését is;

                           c)

                           a fizetendő vám megfizetésének halasztására vonatkozó, a Vámkódex 110. cikkében említett engedély, amennyiben az engedélyt nem egyetlen műveletre vonatkozóan adják meg;

                           d)

                           az átmeneti megőrzési létesítmények üzemeltetésére vonatkozó, a Vámkódex 148. cikkében említett engedély;

                           e)

                           a menetrend szerinti tengeri árufuvarozó járat létesítésére vonatkozó, az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 120. cikkében említett engedély;

                           f)

                           az engedélyes kibocsátó státusra vonatkozó, az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 128. cikkében említett engedély;

                           g)

                           az egyszerűsített árunyilatkozat rendszeres használatára vonatkozó, a Vámkódex 166. cikkének (2) bekezdésében említett engedély;

                           h)

                           a központi vámkezelésre vonatkozó, a Vámkódex 179. cikkében említett engedély;

                           i)

                           a vám-árunyilatkozatnak – a kiviteli eljárást illetően is – a nyilatkozattevő nyilvántartásába való bejegyzés formájában történő benyújtására vonatkozó, a Vámkódex 182. cikkében említett engedély;

                           j)

                           az önértékelésre vonatkozó, a Vámkódex 185. cikkében említett engedély;

                           k)

                           az engedélyes banánmérlegelő státusra vonatkozó, az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 155. cikkében említett engedély;

                           l)

                           az aktív feldolgozási eljárás alkalmazására vonatkozó, a Vámkódex 211. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett engedély;

                           m)

                           a passzív feldolgozási eljárás alkalmazására vonatkozó, a Vámkódex 211. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett engedély;

                           n)

                           a meghatározott célra történő felhasználási eljárás alkalmazására vonatkozó, a Vámkódex 211. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett engedély;

                           o)

                           az ideiglenes behozatali eljárás alkalmazására vonatkozó, a Vámkódex 211. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett engedély;

                           p)

                           az áruk vámraktározására szolgáló raktározási létesítmények üzemeltetésére vonatkozó, a Vámkódex 211. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett engedély;

                           q)

                           a TIR-műveletek engedélyezett címzetti státusára vonatkozó, a Vámkódex 230. cikkében említett engedély;

                           r)

                           az uniós árutovábbítási eljárás szerinti engedélyezett feladó státusra vonatkozó, a Vámkódex 233. cikke (4) bekezdésének a) pontjában említett engedély;

                           s)

                           az uniós árutovábbítási eljárás szerinti engedélyezett címzett státusra vonatkozó, a Vámkódex 233. cikke (4) bekezdésének b) pontjában említett engedély;

                           t)

                           a különleges zárak használatára vonatkozó, a Vámkódex 233. cikke (4) bekezdésének c) pontjában említett engedély;

                           u)

                           a csökkentett adattartalmú árutovábbítási árunyilatkozat alkalmazására vonatkozó, a Vámkódex 233. cikke (4) bekezdésének d) pontjában említett engedély;

                           v)

                           az elektronikus fuvarokmány vám-árunyilatkozatként való használatára vonatkozó, a Vámkódex 233. cikke (4) bekezdésének e) pontjában említett engedély.

               (2)   Amennyiben az említett engedélyeknek vagy határozatoknak egynél több tagállamban is hatásuk lehet, az (1) bekezdésben említett kérelmek és engedélyek tekintetében, valamint az e kérelmekkel és engedélyekkel kapcsolatos határozatok kezelése során a VHR közös összetevőit kell használni.

               (3)   Amennyiben az említett engedélyeknek vagy határozatoknak csak egy tagállamban van hatásuk, az adott tagállam dönthet úgy, hogy az (1) bekezdésben említett kérelmek és engedélyek tekintetében, valamint az e kérelmekkel és engedélyekkel kapcsolatos határozatok kezelése során használhatók a VHR közös összetevői.

               (4)   A VHR nem használható az (1) bekezdésben felsoroltaktól eltérő kérelmek, engedélyek és határozatok tekintetében.

            6. cikk
            Hitelesítés és a VHR-hez való hozzáférés

               (1)   A gazdálkodóknak és más személyeknek a VHR közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését a 14. cikkben említett egységes felhasználókezelési és digitális aláírási rendszer (EFKDA-rendszer) alkalmazásával kell végrehajtani.
               A vámjogi képviselők hitelesítésének és a VHR közös összetevőihez való hozzáférésének céljából az ebben a minőségben való eljárást lehetővé tevő felhatalmazásukat nyilvántartásba kell venni az EFKDA-rendszerben vagy a tagállam által a 18. cikk alapján létrehozott személyazonosság-kezelő és hozzáférés-kezelő rendszerben.

               (2)   A tagállami tisztviselőknek a VHR közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését a Bizottság által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

               (3)   A Bizottság alkalmazottainak a VHR közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését az EFKDA-rendszer alkalmazásával vagy a Bizottság által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

            7. cikk
            Gazdasági szereplőknek szóló uniós portál

               (1)   A gazdasági szereplőknek szóló uniós portál a gazdálkodók és más személyek belépési pontja a VHR-be.

               (2)   A gazdasági szereplőknek szóló uniós portál együttműködik a központi VHKR-rel, valamint a nemzeti VHKR-rel, ha a tagállamok létrehoztak ilyet.

               (3)   Amennyiben az 5. cikk (1) bekezdésében említett engedélyeknek vagy határozatoknak egynél több tagállamban is hatásuk lehet, az említett kérelmek és engedélyek tekintetében, valamint az e kérelmekkel és engedélyekkel kapcsolatos határozatok kezelése során a gazdasági szereplőknek szóló uniós portált kell használni.

               (4)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy amennyiben az 5. cikk (1) bekezdésében említett engedélyeknek vagy határozatoknak csak az adott tagállamban van hatásuk, akkor is lehet használni a gazdasági szereplőknek szóló uniós portált az említett kérelmek és engedélyek tekintetében, valamint az e kérelmekkel és engedélyekkel kapcsolatos határozatok kezelése során.
               Amennyiben egy tagállam úgy dönt, hogy a gazdasági szereplőknek szóló uniós portált akkor is lehet használni, ha az engedélyeknek vagy határozatoknak csak az adott tagállamban van hatásuk, erről tájékoztatnia kell a Bizottságot.

            8. cikk
            Központi VHKR

               (1)   A vámhatóságok az 5. cikk (1) bekezdésében említett kérelmek és engedélyek feldolgozására, valamint az e kérelmekkel és engedélyekkel kapcsolatos határozatok kezelésére a központi VHKR-t használják annak ellenőrzése céljából, hogy teljesülnek-e a kérelmek elfogadásának és a határozatok meghozatalának a feltételei.

               (2)   A központi VHKR együttműködik a gazdasági szereplőknek szóló uniós portállal, az ügyféltörzs-alkalmazásokkal és a nemzeti VHKR-rel, ha a tagállamok létrehoztak ilyet.

            9. cikk
            Vámhatóságok közötti konzultáció a VHR használatával
            A tagállami vámhatóságok a központi VHKR-t használják, ha az 5. cikk (1) bekezdésében említett kérelmekre vagy engedélyekre vonatkozó határozat meghozatala előtt konzultálniuk kell egy másik tagállam vámhatóságával.

            10. cikk
            Ügyféltörzs-alkalmazások
            Az ügyféltörzs-alkalmazások szolgálnak az 5. cikk (1) bekezdésében említett engedélyekhez, valamint az ezen engedélyekkel kapcsolatos határozatokhoz kapcsolódó adatok központi tárolására, és lehetővé teszik az említett engedélyeknek a Vámkódex 16. cikkének alkalmazásában létrehozott más elektronikus rendszerek általi lekérését, duplikálását és érvényesítését.

            11. cikk
            Gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál

               (1)   Létrehozása esetén a gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál a VHR-be való további belépési pontként szolgál a gazdálkodók és más személyek számára.

               (2)   Ami az 5. cikk (1) bekezdésében említett kérelmeket és engedélyeket, valamint az e kérelmekkel és engedélyekkel kapcsolatos határozatok kezelését illeti, amennyiben az említett engedélyeknek vagy határozatoknak egynél több tagállamban is hatásuk lehet, a gazdálkodók és más személyek eldönthetik, hogy – amennyiben azt létrehozták – a gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portált vagy a gazdasági szereplőknek szóló uniós portált használják.

               (3)   A gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál együttműködik a nemzeti VHKR-rel, ha létrehoztak ilyet.

               (4)   Amennyiben egy tagállam gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portált hoz létre, erről tájékoztatja a Bizottságot.

            12. cikk
            Nemzeti VHKR

               (1)   A tagállamok vámhatóságai az 5. cikk (1) bekezdésében említett kérelmek és engedélyek feldolgozására, valamint az e kérelmekkel és engedélyekkel kapcsolatos határozatok kezelésére a nemzeti VHKR-t használják – amennyiben az adott tagállam létrehozott ilyet – annak ellenőrzése céljából, hogy teljesülnek-e a kérelmek elfogadásának és a határozatok meghozatalának a feltételei.

               (2)   A nemzeti VHKR a 9. cikkben említett, vámhatóságok közötti konzultáció céljából együttműködik a központi VHKR-rel.

            13. cikk
            Az engedélyekkel kapcsolatos adatok migrálása a VHR-be

               (1)   Az 5. cikk (1) bekezdésében említett engedélyekre vonatkozó adatokat, amennyiben az engedélyeket 2016. május 1-jén vagy azután bocsátották ki, vagy az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (7) 346. cikke alapján adták meg, és egynél több tagállamban is hatásuk lehet, migrálni kell a VHR-be és ott kell őket tárolni, amennyiben a szóban forgó engedélyek a migrálás napján érvényesek. A migrálást legkésőbb 2019. május 1-jéig el kell végezni.
               A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az első albekezdést az 5. cikk (1) bekezdésében említett azon engedélyekre is alkalmazzák, amelyeknek csak az adott tagállamban van hatásuk.

               (2)   A vámhatóságok gondoskodnak arról, hogy az (1) bekezdéssel összhangban migrálandó adatok megfeleljenek az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet A. mellékletében és az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet A. mellékletében meghatározott adatszolgáltatási követelményeknek. E célból a szükséges információkat bekérhetik az engedélyestől.

         III. FEJEZET

            EGYSÉGES FELHASZNÁLÓKEZELÉSI ÉS DIGITÁLIS ALÁÍRÁSI RENDSZER

            14. cikk
            Az EFKDA-rendszer tárgya és felépítése

               (1)   Az EFKDA-rendszer lehetővé teszi a Bizottság és a 18. cikkben említett tagállami személyazonosság-kezelő és hozzáférés-kezelő rendszerek közötti kommunikációt, és ezáltal biztosítja a Bizottság alkalmazottai, a gazdálkodók és más személyek számára az elektronikus rendszerekhez való biztonságos engedélyezett hozzáférést.

               (2)   Az EFKDA-rendszer a következő közös összetevőkből áll:

                           a)

                           hozzáférés-kezelő rendszer;

                           b)

                           adminisztrációkezelő rendszer.

               (3)   A tagállamok az EFKDA-rendszer nemzeti összetevőjeként személyazonosság-kezelő és hozzáférés-kezelő rendszert hoznak létre.

            15. cikk
            Az EFKDA-rendszer használata
            Az EFKDA-rendszer a következők hitelesítésére és hozzáférés-hitelesítésére szolgál:

                        a)

                        gazdálkodók és más személyek, a VHR, az EBTI-rendszer és az AEO-rendszer közös összetevőihez való hozzáférés céljából;

                        b)

                        a Bizottság alkalmazottai, a VHR, az EBTI-rendszer, az EORI-rendszer és az AEO-rendszer közös összetevőihez való hozzáférés, valamint az EFKDA-rendszer karbantartása és irányítása céljából.

            16. cikk
            Hozzáférés-kezelő rendszer
            A Bizottság hozzáférés-kezelő rendszert hoz létre a gazdálkodók és más személyek által az EFKDA-rendszer keretében benyújtott hozzáférési kérelmeknek a 18. cikkben említett tagállami személyazonosság-kezelő és hozzáférés-kezelő rendszerekkel való együttműködés révén történő érvényesítése érdekében.

            17. cikk
            Adminisztrációkezelő rendszer
            A Bizottság az elektronikus rendszerekhez való hozzáférés biztosítása céljából létrehozza a gazdálkodók és más személyek azonosítási adatainak validálására vonatkozó hitelesítési és engedélyezési szabályok kezelésére szolgáló adminisztrációkezelő rendszert.

            18. cikk
            A tagállamok személyazonosság-kezelő és hozzáférés-kezelő rendszerei
            A tagállamok személyazonosság-kezelő és hozzáférés-kezelő rendszert hoznak létre az alábbiak biztosítása érdekében:

                        a)

                        a gazdálkodók és más személyek azonosító adatainak biztonságos nyilvántartásba vétele és tárolása;

                        b)

                        a gazdálkodók és más személyek aláírással ellátott és titkosított azonosító adatainak biztonságos cseréje.

         IV. FEJEZET

            EURÓPAI KÖTELEZŐ ÉRVÉNYŰ TARIFÁLIS FELVILÁGOSÍTÁSI RENDSZER

            19. cikk
            Az EBTI-rendszer tárgya és felépítése

               (1)   Az EBTI-rendszer a Vámkódex 33. és 34. cikkének megfelelően lehetővé teszi a következőket:

                           a)

                           a Bizottság, a tagállamok, a gazdálkodók és más személyek közötti, KTF-kérelmek és KTF-határozatok benyújtásával és feldolgozásával kapcsolatos kommunikációt;

                           b)

                           minden olyan későbbi esemény kezelését, amely érintheti az eredeti kérelmet vagy határozatot;

                           c)

                           a KTF-határozatok kötelező használatának ellenőrzését;

                           d)

                           a KTF-határozatok további felhasználhatóságának nyomon követését és kezelését.

               (2)   Az EBTI-rendszer a következő közös összetevőkből áll:

                           a)

                           gazdasági szereplőknek szóló uniós portál;

                           b)

                           központi EBTI-rendszer;

                           c)

                           a KTF-határozatok használatának ellenőrzésére szolgáló kapacitás.

               (3)   A tagállamok a rendszer nemzeti összetevőjeként nemzeti kötelező érvényű tarifális felvilágosítási rendszert (nemzeti KTF-rendszer) és a gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portált hozhatnak létre.

            20. cikk
            Az EBTI-rendszer használata

               (1)   Az EBTI-rendszer az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 21. cikkének (1) bekezdésében említett, KTF-fel összefüggő kérelmekkel és határozatokkal, valamint az eredeti kérelmet vagy határozatot potenciálisan érintő későbbi eseményekkel kapcsolatos információk benyújtására, feldolgozására, megosztására és tárolására szolgál.

               (2)   Az EBTI-rendszert kell használni a vámhatóságok által a kötelező érvényű tarifális felvilágosításból származó kötelezettségeknek való megfelelésre vonatkozóan végzett nyomon követés támogatására az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 21. cikkének (3) bekezdésének megfelelően.

               (3)   A Bizottság az EBTI-rendszert használja arra, hogy az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 22. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdésének megfelelően tájékoztassa a tagállamokat, amint a további felhasználhatóság időtartam alatt vámkezelhető áruk mennyiségét elérték.

            21. cikk
            Hitelesítés és az EBTI-rendszerhez való hozzáférés

               (1)   A gazdálkodóknak és más személyeknek az EBTI-rendszer közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését a 14. cikkben említett EFKDA-rendszer alkalmazásával kell végrehajtani.
               A vámjogi képviselők hitelesítésének és az EBTI-rendszer közös összetevőihez való hozzáférésének céljából az ebben a minőségben való eljárást lehetővé tevő felhatalmazásukat nyilvántartásba kell venni az EFKDA-rendszerben vagy a tagállam által a 18. cikk alapján létrehozott személyazonosság-kezelő és hozzáférés-kezelő rendszerben.

               (2)   A tagállami tisztviselőknek az EBTI-rendszer közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését a Bizottság által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

               (3)   A Bizottság alkalmazottainak az EBTI-rendszer közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését az EFKDA-rendszer alkalmazásával vagy a Bizottság által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

            22. cikk
            Gazdasági szereplőknek szóló uniós portál

               (1)   A gazdasági szereplőknek szóló uniós portál a gazdálkodók és más személyek belépési pontja az EBTI-rendszerbe.

               (2)   A gazdasági szereplőknek szóló uniós portál együttműködik a központi EBTI-rendszerrel, és biztosítja az átirányítást a gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portálokra abban az esetben, ha az adott tagállam létrehozott nemzeti KTF-rendszert.

               (3)   A gazdasági szereplőknek szóló uniós portál a KTF-fel összefüggő kérelmekkel és határozatokkal vagy az eredeti kérelmet vagy határozatot potenciálisan érintő későbbi eseményekkel kapcsolatos információk benyújtására és megosztására szolgál.

            23. cikk
            Központi EBTI-rendszer

               (1)   A központi EBTI-rendszert a vámhatóságok a KTF-fel összefüggő kérelmekkel és határozatokkal, valamint az eredeti kérelmet vagy határozatot potenciálisan érintő későbbi eseményekkel kapcsolatos információk feldolgozására, megosztására és tárolására használják annak ellenőrzése céljából, hogy a kérelmek elfogadásának és a határozat meghozatalának feltételei teljesülnek-e.

               (2)   A központi EBTI-rendszert a vámhatóságok az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 16. cikke (4) bekezdésének, 17. cikkének és 21. cikke (2) bekezdése b) pontjának, valamint 21. cikke (5) bekezdésének alkalmazásában használják.

               (3)   A központi EBTI-rendszer együttműködik a gazdasági szereplőknek szóló uniós portállal és a nemzeti KTF-rendszerekkel – amennyiben van ilyen.

            24. cikk
            A vámhatóságok közötti konzultáció a központi EBTI-rendszer használatával
            Valamely tagállam vámhatósága a központi EBTI-rendszert használja abból a célból, hogy az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 16. cikke (1) bekezdésének való megfelelés biztosítása érdekében egy másik tagállam vámhatóságával konzultáljon.

            25. cikk
            A KTF-határozatok használatának nyomon követése
            A KTF-határozatok használatának nyomon követésére szolgáló kapacitás igénybevétele az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 21. cikke (3) bekezdésének és 22. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdésének alkalmazásában történik.

            26. cikk
            Gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál

               (1)   Ha egy tagállam a 19. cikk (3) bekezdésének megfelelően nemzeti KTF-rendszert hozott létre, a gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál szolgál a gazdasági szereplők és más személyek számára a nemzeti KTF-rendszerekhez való fő belépési pontként.

               (2)   A gazdasági szereplők és más személyek a gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portált – amennyiben van ilyen – használják a KTF-fel összefüggő kérelmek és határozatok vagy az eredeti kérelmet vagy határozatot potenciálisan érintő későbbi események tekintetében.

               (3)   A gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál együttműködik a nemzeti BTI-rendszerrel – amennyiben van ilyen.

               (4)   A gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál megkönnyíti a gazdasági szereplőknek szóló uniós portál által támogatottakkal egyező eljárásokat.

               (5)   Amennyiben egy tagállam gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portált hoz létre, arról tájékoztatja a Bizottságot. A Bizottság biztosítja, hogy a gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál a gazdasági szereplőknek szóló uniós portálról közvetlenül elérhető legyen.

            27. cikk
            Nemzeti KTF-rendszer

               (1)   A nemzeti KTF-rendszert – amennyiben van ilyen – az azt létrehozó tagállam vámhatóságai a KTF-fel összefüggő kérelmekkel és határozatokkal, valamint az eredeti kérelmet vagy határozatot potenciálisan érintő későbbi eseményekkel kapcsolatos információk feldolgozására, megosztására és tárolására használják annak ellenőrzése céljából, hogy a kérelmek elfogadásának és a határozat meghozatalának feltételei teljesülnek-e.

               (2)   A tagállami vámhatóság az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 16. cikke (4) bekezdésének, 17. cikkének és 21. cikke (2) bekezdése b) pontjának, valamint 21. cikke (5) bekezdésének alkalmazásában nemzeti KTF-rendszerét használja, kivéve, ha a szóban forgó célokra a központi EBTI-rendszert használja.

               (3)   A nemzeti KTF-rendszer együttműködik a gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portállal és a központi EBTI-rendszerrel.

         V. FEJEZET

            A GAZDÁLKODÓK NYILVÁNTARTÁSI ÉS AZONOSÍTÓ RENDSZERE

            28. cikk
            Az EORI-rendszer tárgya és felépítése
            Az EORI-rendszer lehetővé teszi a gazdasági szereplők és más személyek uniós szintű egyedi nyilvántartásba vételét és azonosítását.
            Az EORI-rendszer a következő összetevőkből áll:

                        a)

                        központi EORI-rendszer;

                        b)

                        nemzeti EORI-rendszerek, ha a tagállamok létrehoztak ilyet.

            29. cikk
            Az EORI-rendszer használata

               (1)   Az EORI-rendszer a következő célokra szolgál:

                           a)

                           az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 12-01. mellékletében említett, a gazdálkodók és más személyek nyilvántartásba vétele céljából a tagállamok által rendelkezésre bocsátott adatok (EORI-adatok) fogadása;

                           b)

                           a gazdálkodók és más személyek nyilvántartásba vételével és azonosításával összefüggő EORI-adatok központilag történő tárolása;

                           c)

                           az EORI-adatok hozzáférhetővé tétele a tagállamok számára.

               (2)   Az EORI-rendszer lehetővé teszi a vámhatóságok számára a központi rendszer szintjén tárolt EORI-adatokhoz való online hozzáférést.

               (3)   Az EORI-rendszer együttműködik az összes olyan egyéb elektronikus rendszerrel, amelyek esetében az EORI-szám használatos.

            30. cikk
            Hitelesítés és a központi EORI-rendszerhez való hozzáférés

               (1)   A tagállami tisztviselőknek az EORI-rendszer közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését a Bizottság által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

               (2)   A Bizottság alkalmazottainak az EORI-rendszer közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését az EFKDA-rendszer alkalmazásával vagy a Bizottság által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

            31. cikk
            Központi EORI-rendszer

               (1)   A központi EORI-rendszert a vámhatóságok az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 7. cikkének alkalmazásában használják.

               (2)   A központi EORI-rendszer együttműködik a nemzeti EORI-rendszerekkel – amennyiben van ilyen.

            32. cikk
            Nemzeti EORI-rendszer

               (1)   A nemzeti EORI-rendszert – amennyiben van ilyen – az azt létrehozó tagállam vámhatósága az EORI-adatok megosztása és tárolása céljára használja.

               (2)   A nemzeti EORI-rendszer együttműködik a központi EORI-rendszerrel.

         VI. FEJEZET

            ENGEDÉLYEZETT GAZDÁLKODÓI RENDSZER

            33. cikk
            Az AEO-rendszer tárgya és felépítése

               (1)   Az AEO-rendszer lehetővé teszi a Bizottság, a tagállamok, a gazdálkodók és más személyek közötti kommunikációt az AEO-kérelmek benyújtása és feldolgozása, az AEO-engedélyek megadása, valamint minden olyan későbbi esemény kezelése céljából, amely érintheti az eredeti kérelmet vagy határozatot, az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 30. cikkének (1) bekezdésében említetteknek megfelelően.

               (2)   Az AEO-rendszer a következő közös összetevőkből áll:

                           a)

                           gazdasági szereplőknek szóló uniós portál;

                           b)

                           központi AEO-rendszer.

               (3)   A tagállamok a következő nemzeti összetevőket hozhatják létre:

                           a)

                           gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál;

                           b)

                           nemzeti engedélyezett gazdálkodói rendszer (a továbbiakban: nemzeti AEO-rendszer).

            34. cikk
            Az AEO-rendszer használata

               (1)   Az AEO-rendszer az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 30. cikkének (1) bekezdésében, valamint 31. cikkének (1) és (4) bekezdésében említett, AEO-kérelmekkel és -határozatokkal, illetve az eredeti kérelmet vagy határozatot potenciálisan érintő későbbi eseményekkel kapcsolatos információk benyújtására, megosztására, feldolgozására és tárolására szolgál.

               (2)   Az AEO-rendszert a vámhatóságok az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 31. cikkének (1) és (4) bekezdése szerinti kötelezettségeik teljesítésére és az érintett konzultációk nyilvántartására használják.

            35. cikk
            Hitelesítés és a központi AEO-rendszerhez való hozzáférés

               (1)   A gazdálkodóknak és más személyeknek az AEO-rendszer közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését a 14. cikkben említett EFKDA-rendszer alkalmazásával kell végrehajtani.
               A vámjogi képviselők hitelesítésének és az AEO-rendszer közös összetevőihez való hozzáférésének céljából az ebben a minőségben való eljárást lehetővé tevő felhatalmazásukat nyilvántartásba kell venni az EFKDA-rendszerben vagy a tagállam által a 18. cikk alapján létrehozott személyazonosság-kezelő és hozzáférés-kezelő rendszerben.

               (2)   A tagállami tisztviselőknek az AEO-rendszer közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését a Bizottság által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

               (3)   A Bizottság alkalmazottainak az AEO-rendszer közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését az EFKDA-rendszer alkalmazásával vagy a Bizottság által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

            36. cikk
            Gazdasági szereplőknek szóló uniós portál

               (1)   A gazdasági szereplőknek szóló uniós portál a gazdálkodók és más személyek belépési pontja az AEO-rendszerbe.

               (2)   A gazdasági szereplőknek szóló uniós portál együttműködik a központi AEO-rendszerrel, és biztosítja az átirányítást a gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portálokra, amennyiben vannak ilyenek.

               (3)   A gazdasági szereplőknek szóló uniós portál az AEO-kérelmekkel és -határozatokkal vagy az eredeti határozatot potenciálisan érintő későbbi eseményekkel kapcsolatos információk benyújtására és megosztására szolgál.

            37. cikk
            Központi AEO-rendszer

               (1)   A központi AEO-rendszert a vámhatóságok az AEO-kérelmekkel és -határozatokkal vagy az eredeti határozatot potenciálisan érintő későbbi eseményekkel kapcsolatos információk megosztására és tárolására használják.

               (2)   A központi AEO-rendszert a vámhatóságok az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 30. és 31. cikkének alkalmazásában használják.

               (3)   A központi AEO-rendszer együttműködik a gazdasági szereplőknek szóló uniós portállal és a nemzeti AEO-rendszerekkel – ahol van ilyen.

            38. cikk
            Gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál

               (1)   A gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál – amennyiben van ilyen – lehetővé teszi az AEO-kérelmekkel és -határozatokkal kapcsolatos információk megosztását.

               (2)   A gazdálkodók a gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portált – amennyiben van ilyen – a vámhatóságokkal folytatott, az AEO-kérelmekkel és határozatokkal kapcsolatos információcserére használják.

               (3)   A gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portál együttműködik a nemzeti AEO-rendszerrel.

            39. cikk
            Nemzeti AEO-rendszer

               (1)   A nemzeti AEO-rendszert – amennyiben van ilyen – az azt létrehozó tagállam vámhatósága az AEO-kérelmekkel és -határozatokkal vagy az eredeti határozatot potenciálisan érintő későbbi eseményekkel kapcsolatos információk megosztása és tárolása céljára használja.

               (2)   A nemzeti AEO-rendszer együttműködik a gazdasági szereplőknek szóló nemzeti portállal – amennyiben van ilyen – és a központi AEO-rendszerrel.

         VII. FEJEZET

            AZ ELEKTRONIKUS RENDSZEREK MŰKÖDÉSE ÉS AZ AZOK HASZNÁLATÁRA VONATKOZÓ KÉPZÉS

            40. cikk
            Az elektronikus rendszerek fejlesztése, tesztelése, telepítése és kezelése

               (1)   A közös összetevőket a Bizottság fejleszti, teszteli, telepíti és kezeli. A nemzeti összetevőket a tagállamok fejlesztik, tesztelik, telepítik és kezelik.

               (2)   A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti összetevők interoperábilisak legyenek a közös összetevőkkel.

            41. cikk
            Az elektronikus rendszerek karbantartása és módosítása

               (1)   A közös összetevők karbantartását a Bizottság, nemzeti összetevőik karbantartását pedig a tagállamok végzik.

               (2)   A Bizottság és a tagállamok biztosítják az elektronikus rendszerek zavartalan működését.

               (3)   A Bizottság hibajavítás, új funkciók hozzáadása, illetve a meglévő funkciók megváltoztatása céljából módosításokat hajthat végre az elektronikus rendszerek közös összetevőiben.

               (4)   A Bizottság tájékoztatja a tagállamokat a közös összetevők módosításáról és naprakésszé tételéről.

               (5)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a nemzeti összetevők módosításáról és naprakésszé tételéről, amennyiben az hatással lehet a közös összetevők működésére.

               (6)   A Bizottság és a tagállamok nyilvánosan hozzáférhetővé teszik az elektronikus rendszerek módosítására és naprakésszé tételére vonatkozó, (4) és (5) bekezdés szerinti információkat.

            42. cikk
            Az elektronikus rendszerek átmeneti működési zavara

               (1)   Az elektronikus rendszereknek a Vámkódex 6. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett átmeneti működési zavara esetén a gazdálkodók és más személyek az adott alaki követelmények teljesítéséhez szükséges információkat a tagállamok által meghatározott módon nyújtják be, ideértve az elektronikus adatfeldolgozási eljárásoktól eltérő módokat is.

               (2)   A vámhatóságok gondoskodnak arról, hogy az (1) bekezdéssel összhangban benyújtott információk a megfelelő elektronikus rendszer újbóli elérhetővé válását követő 7 napon belül elérhetők legyenek az adott elektronikus rendszerben.

               (3)   A Bizottság és a tagállamok tájékoztatják egymást, ha egy elektronikus rendszer átmeneti működési zavar miatt nem érhető el.

            43. cikk
            A közös összetevők használatával és működésével kapcsolatos képzési támogatás
            A Bizottság a megfelelő képzési anyagok biztosításával segíti a tagállamokat az elektronikus rendszerek közös összetevőinek használatában és működtetésében.

         VIII. FEJEZET

            ADATVÉDELEM, ADATKEZELÉS, VALAMINT AZ ELEKTRONIKUS RENDSZEREK TULAJDONLÁSA ÉS BIZTONSÁGA

            44. cikk
            A személyes adatok védelme

               (1)   Az elektronikus rendszerekben nyilvántartott személyes adatoknak a vámjogszabályok végrehajtása céljából történő kezelését a 4. cikk (1) bekezdésében, 14. cikk (1) bekezdésében, 19. cikk (1) bekezdésében, a 28. cikkben, illetve a 33. cikk (1) bekezdésében az egyes elektronikus rendszerek tekintetében meghatározott egyedi célkitűzések figyelembevételével kell végezni.

               (2)   Az (EU) 2018/1725 rendelet 62. cikkével összhangban a személyes adatok védelme területén működő nemzeti felügyeleti hatóságok együttműködnek az európai adatvédelmi biztossal az elektronikus rendszerekben nyilvántartott személyes adatok kezelésének összehangolt felügyelete érdekében.

            45. cikk
            Az elektronikus rendszerekben szereplő adatok naprakésszé tétele
            A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szinten nyilvántartásba vett adatok megfeleljenek a közös összetevőkben nyilvántartott adatoknak, és naprakészek legyenek.

            46. cikk
            Az adatokhoz való hozzáférésre és az adatkezelésre vonatkozó korlátozások

               (1)   Az elektronikus rendszerek közös összetevőiben valamely tagállam által nyilvántartásba vett adatok az adott tagállam által férhetők hozzá és kezelhetők. Az adatokhoz másik tagállam is hozzáférhet, illetve az adatokat másik tagállam is kezelheti, amennyiben az részt vesz egy olyan kérelem feldolgozásában vagy olyan határozat kezelésében, amelyhez az adatok kapcsolódnak.

               (2)   Az elektronikus rendszerek közös összetevőiben gazdálkodók vagy más személyek által nyilvántartásba vett adatok az adott gazdálkodók, illetve személyek által férhetők hozzá és kezelhetők. Az adatokhoz az a tagállam is hozzáférhet, illetve azokat az a tagállam is kezelheti, amely részt vesz egy olyan kérelem feldolgozásában vagy olyan határozat kezelésében, amelyhez az adatok kapcsolódnak.

               (3)   A központi EBTI-rendszerben tagállam által nyilvántartásba vett adatokat az adott tagállam kezelheti. Az adatokat másik tagállam is kezelheti, amennyiben részt vesz egy olyan kérelem feldolgozásában, amelyhez az adatok kapcsolódnak, ideértve a 24. cikk szerinti konzultációt is. Az adatokhoz a 23. cikkének (2) bekezdése szerint minden tagállam hozzáférhet.

               (4)   A központi EBTI-rendszerben gazdálkodók vagy más személyek által nyilvántartásba vett adatok az adott gazdálkodók, illetve személyek által férhetők hozzá és kezelhetők. Az adatokhoz a 23. cikk (2) bekezdése szerint minden tagállam hozzáférhet.

            47. cikk
            Rendszertulajdonosok

               (1)   A közös összetevők rendszertulajdonosa a Bizottság.

               (2)   A nemzeti összetevők rendszertulajdonosai a tagállamok.

            48. cikk
            Rendszerbiztonság

               (1)   A közös összetevők biztonságáról a Bizottság gondoskodik. A nemzeti összetevők biztonságáról a tagállamok gondoskodnak.
               E célból a Bizottság és a tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket legalább a következők biztosítása érdekében:

                           a)

                           az illetéktelen személyek adatkezelésre használt berendezésekhez való hozzáférésének megakadályozása;

                           b)

                           az adatok illetéktelen személyek általi bevitelének, valamint lekérésének, módosításának és törlésének a megakadályozása;

                           c)

                           az a) és a b) pontban említett tevékenységek észlelése.

               (2)   A Bizottság és a tagállamok tájékoztatják egymást minden olyan tevékenységről, amely az elektronikus rendszerek biztonságának megsértését eredményezheti, illetve amely kapcsán felmerülhet a biztonság megsértésének gyanúja.

         IX. FEJEZET

            ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

            49. cikk
            Az elektronikus rendszerek értékelése
            A Bizottság és a tagállamok értékelik a felelősségi körükbe tartozó összetevőket és különösen elemzik ezen összetevők biztonságát és sértetlenségét, valamint az ezen összetevőkön belül kezelt adatok bizalmas jellegét.
            A Bizottság és a tagállamok tájékoztatják egymást az értékelés eredményéről.

            50. cikk
            Hatályon kívül helyezés
            Az (EU) 2017/2089 végrehajtási rendelet hatályát veszti.

            51. cikk
            Hatálybalépés
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2019. június 21-én.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  HL L 269., 2013.10.10., 1. o.

            (2)  A Bizottság (EU) 2016/578 végrehajtási határozata (2016. április 11.) az Uniós Vámkódexben előírt elektronikus rendszerek kifejlesztésére és telepítésére vonatkozó munkaprogram létrehozásáról (HL L 99., 2016.4.15., 6. o.).

            (3)  A Bizottság (EU) 2017/2089 végrehajtási rendelete (2017. november 14.) az Uniós Vámkódex alapján történő információcserére és az ezen információk tárolására szolgáló elektronikus rendszerek kifejlesztésének, fenntartásának és alkalmazásának technikai szabályairól (HL L 297., 2017.11.15., 13. o.).

            (4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

            (5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

            (6)  A Bizottság (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. július 28.) a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 343., 2015.12.29., 1. o.).

            (7)  A Bizottság (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelete (2015. november 24.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.).


title: A Bizottság (EU) 2019/1027 végrehajtási rendelete (2019. június 21.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról „Tiroler Speck” (OFJ)

text:
                  24.6.2019

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 167/18

         A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1027 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2019. június 21.)
         az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról „Tiroler Speck” (OFJ)
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (3) bekezdésének a) pontjára,
         mivel:

                     (1)

                     Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta Ausztria kérelmét, amely az 1065/97/EK bizottsági rendelet (2) alapján bejegyzett „Tiroler Speck” oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez (a továbbiakban: OFJ) kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul.

                     (2)

                     mivel a szóban forgó módosítás nem tekinthető kisebb jelentőségűnek az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében, a Bizottság a módosítás iránti kérelmet az említett rendelet 50. cikkének (2) bekezdése alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3). Ez volt az első alkalom, hogy egységes dokumentumot tettek közzé a „Tiroler Speck” elnevezésről.

                     (3)

                     A módosítás iránti kérelem Bizottsághoz történő benyújtásának időpontjában alkalmazandó termékleírás címkézési szabályaiban úgy rendelkezik, hogy a „Tiroler Speck” oltalom alatt álló földrajzi jelzést nem fordítható le más nyelvre. A javasolt módosításnak többek között az volt a célja, hogy bizonyos körülmények között lehetővé tegye az oltalom alatt álló elnevezés fordításban való használatát.

                     (4)

                     A Bizottsághoz 2018. május 7-én felszólalás érkezett Olaszország részéről. A kapcsolódó, indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatot a Bizottság 2018. július 5-én kapta meg. Olaszország ellenezte az oltalom alatt álló elnevezés fordításainak felhasználására vonatkozó címkézési korlátozások módosítását. Olaszország az 1151/2012/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdésének c) pontja alapján azt állította, hogy az oltalom alatt álló elnevezés fordításban megengedett használata – bár a német nyelvű oltalom alatt álló elnevezéshez kapcsolódik – veszélyeztetné egy teljesen vagy részben azonos elnevezés (Südtiroler Speck/Speck Alto Adige [OFJ]) létét.

                     (5)

                     A Bizottság a felszólalást elfogadhatónak találta, ezért 2018. augusztus 16-án kelt levelében felkérte Ausztriát és Olaszországot, hogy egy három hónapos időszak alatt folytassák le a szükséges konzultációkat, hogy saját belső eljárásaiknak megfelelően megállapodásra jussanak egymással.

                     (6)

                     A felek között megállapodás született. Ausztria 2018. augusztus 30-án kelt levelében értesítette a Bizottságot a megállapodás kimeneteléről. Ausztria és Olaszország megállapodott abban, hogy a „Tiroler Speck” (OFJ) elnevezéshez tartozó termékleírás címkézési szabályai fenntartják az oltalom alatt álló elnevezés fordításainak címkézésnél történő felhasználására vonatkozó tilalmat. A fentiek fényében megállapítható, hogy a címkézési szabályok tekintetében a megállapodás hatályon kívül helyezte a módosítás iránti kérelmet.

                     (7)

                     A közzétett módosítás iránti kérelem 5.5. pontjának megfelelően a termékleírás címkézési rendelkezéseinek helyébe a következő szövegnek kellett volna lépnie:
                     „Az értékesítésre kész becsomagolt egységen jól látható helyen, jól olvashatóan és letörölhetetlenül fel kell tüntetni az üzemszámot és a tételazonosító jelet, amely lehet egy tételszám vagy egy dátum, valamint a »Tiroler Speck OFJ« szöveget, ebben a formában.

                        Emellett meg lehet adni a felhasznált húsrészt és/vagy a termelő meghatározott földrajzi területen belüli régióját. Példák a címkézésre: – »Tiroler Speck OFJ combsonka« – »Tiroler Speck OFJ combbó«l – »Tiroler Speck OFJ karajsonka Zillertalból« – »Tiroler Speck OFJ dagadóból; az Ötztal régióból«.

                        Az értékesítési terület forgalmazási nyelvén is fel lehet tüntetni a fent megadottakat, amennyiben a »Tiroler Speck OFJ« megnevezést német nyelven szintén feltüntetik.

                        A nevek, cégnevek vagy márkanevek elhelyezése megengedett, ha az így létrejött kiszerelés nem megtévesztő.”

                     (8)

                     A módosítás iránti kérelemben említett változások indokolása a következő volt:
                     „A címkézés részletes és átfogó szabályozása az átláthatóság és a fogyasztók tájékoztatásának javítását szolgálja. A módosítás szabályozza a kiegészítő információk elhelyezését a címkén, hogy pontosabban meg lehessen adni a felhasznált húsrészt és/vagy a termelő meghatározott földrajzi területen belüli régióját, ami még jobban kiemeli a termék regionális jellegét, a felhasznált húsrészre vonatkozó kiegészítő információk pedig pontosabban leírják a terméket. Ezáltal pontosabban megnevezhető a termék, és célzottabban lehet tájékoztatni a fogyasztókat.”

                     (9)

                     A fent említett megállapodásnak megfelelően a termékleírás címkézési rendelkezése helyébe a fentiek helyett a következő szöveg lép:
                     „Minden értékesítésre kész becsomagolt egységen jól látható helyen, jól olvashatóan és letörölhetetlenül fel kell tüntetni az üzemszámot és a tételazonosító jelet, amely lehet egy tételszám vagy egy dátum, valamint a »Tiroler Speck« oltalom alatt álló földrajzi jelzés megnevezését. A »Tiroler Speck« oltalom alatt álló földrajzi jelzés megnevezése semmilyen nyelvre sem fordítható le.

                        Az »oltalom alatt álló földrajzi jelzés« és/vagy rövidített formában »OFJ« közvetlenül követi a »Tiroler Speck« oltalom alatt álló földrajzi jelzés megnevezését, és a némettől eltérő más forgalmazási nyelven is feltüntethető, a német verzió helyett vagy mellett.

                        A fogyasztók megfelelőbb tájékoztatása érdekében, a termék leíró jellegű kifejezései, ideértve a felhasznált húsrészt (»combsonka«, »karajsonka«, »dagadó« vagy »combból«, »sertéskarajból«, »dagadóból«) feltüntethetők az értékesítési ország forgalmazási nyelvén is. Ezeket a kifejezéseket azonban egyértelműen el kell különíteni a »Tiroler Speck« oltalom alatt álló földrajzi jelzéstől. Ez történhet a kifejezések külön sorba szedésével, a megfelelő sortávolság fenntartásával. »Technikai címkézés« esetében azonban a helykorlátozás miatt előfordulhat, hogy nem lehet külön sorral elválasztani a két kifejezést.

                        Az oltalom alatt álló földrajzi jelzés és a leíró név egyértelmű megkülönböztetésére vonatkozó kötelezettség sérelme nélkül, az úgynevezett »technikai címkéken«, amelyeket általában a forgalmazásra szánt csomagolt termék hátoldalán tüntetnek fel, előfordulhat, hogy a korlátozott hely miatt nem lehet külön sorban elkülöníteni a két megnevezést.

                        A tiroli régióra mint származási helyre történő utalások fordítása nem adható hozzá a termék leíró kifejezéseihez.

                        Feltüntethető a meghatározott földrajzi területen belül a termelő régiója is, de el kell különülnie a »Tiroler Speck« oltalom alatt álló földrajzi jelzéstől, az oltalom alatt álló földrajzi jelzés kifejezéstől és/vagy az OFJ rövidítéstől.

                        A nevek, cégnevek vagy márkanevek elhelyezése megengedett, ha az így létrejött kiszerelés nem megtévesztő.”

                     (10)

                     A megállapodás – amely a módosítás iránti kérelem részének tekintendő – e változtatásokkal kapcsolatos indokolása a megállapodás szerint a következőképpen módosul:
                     „Egyrészről továbbra is biztosítani kell, hogy az oltalom alatt álló »Tiroler Speck« elnevezést csak a bejegyzett változatban használják. Másrészről a kérelmezett módosítás további leíró jellegű termékinformációkról rendelkezik a felhasznált húsrészek és a meghatározott földrajzi területen belül a termelő régiója tekintetében. Ez az indokolás az 1169/2011/EU rendelet értelmében a vevők teljeskörű és átlátható tájékoztatását eredményezné, és részletesebb tájékoztatást adna a »Tiroler Speck« oltalom alatt álló földrajzi jelzésről. Példaként említhetők a következő formák: »Tiroler Speck OFJ – combsonka – Zillertalból«, »Tiroler Speck OFJ – combból«, »Tiroler Speck OFJ combsonka«”.

                     (11)

                     Az Ausztria és Olaszország közötti megállapodás tartalmát figyelembe kell venni, mivel összhangban van az 1151/2012/EU rendelet és más uniós jogszabályok rendelkezéseivel.

                     (12)

                     Az egységes dokumentum ennek megfelelően módosult. Az egységes dokumentum megállapodásból fakadó változásai nem jelentősek, és a felszólalásban vitatott, címkézésre vonatkozó rendelkezést visszaállítják a „status quo-ra”. Ezért az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke (4) bekezdésében meghatározott vizsgálatot nem kell megismételni. Az egységes dokumentum egységes szerkezetbe foglalt változatát azonban tájékoztatás céljából közzé kell tenni.

                     (13)

                     A fentieket figyelembe véve a Bizottság úgy véli, hogy a módosítást jóvá kell hagyni a megállapodás által módosított formában.

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk
            A „Tiroler Speck” (OFJ) elnevezéshez kapcsolódó, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett termékleírás e rendelettel összhangban bevezetett módosításai jóváhagyásra kerülnek. Az egységes dokumentum egységes szerkezetbe foglalt szövegét e rendelet melléklete tartalmazza.

            2. cikk
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2019. június 21-én.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

            (2)  A Bizottság 1065/97/EK rendelete (1997. június 12.) a 2081/92/EGK tanácsi rendelet 17. cikkében megállapított eljárás szerint a földrajzi jelzések és eredetmegjelölések bejegyzéséről szóló 1107/96/EK rendelet mellékletének kiegészítéséről (HL L 156., 1997.6.13., 5. o.).

            (3)  HL C 46., 2018.2.8., 8. o.

            MELLÉKLET
            „TIROLER SPECK”

               EU-szám: PGI-AT-02162 – 2016.8.8.

               OEM ()

               OFJ (X)

            1.   Elnevezés(ek)

            „Tiroler Speck”
            2.   Tagállam vagy harmadik ország

            Ausztria
            3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

            3.1.   A termék típusa

            1.2. osztály Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)
            3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

            A húst szárazon besózzák, egy legalább borókát, feketeborsot és fokhagymát tartalmazó fűszerkeverékkel megfűszerezik, pácolják, majd egy speciális regionális eljárással legalább 50 %-ban bükkfát vagy kőrisfát használva hidegen megfüstölik, és levegőn megszárítják. A színe kívülről sötétbarna, a vágásfelület vöröses, a szalonnaréteg fehér. Intenzív aromás-fűszeres illatot áraszt, kifejezetten érett illatú, és füstös illattal rendelkezik. A termék íze enyhén fűszeres, a gazdag és teljes húsízen füstös tónusok ismerhetők fel, és érezhető sós árnyalatok teszik teljessé az ízvilágot.
            Kémiai, fizikai és mikrobiológiai tulajdonságok:

                        víz/fehérje arány: legfeljebb 1,7 (tűrés: + 0,2)

                        sótartalom (NaCl): legfeljebb 5,0 % (tűrés: + 1,5 % [középen] + 2,0 % [szélen]).

                  A „Tiroler Speck”-et kizárólag a meghatározott földrajzi területen állítják elő, végleges formáját pedig vákuumcsomagolásban vagy szabályozott környezeti viszonyok között csomagolva nyeri el, egészben, darabokban vagy szeletelve.
            3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

            A „Tiroler Speck” OFJ előállításához az Európai Unióból származó húst használnak, mégpedig a következő kicsontozott és a helyes előállítási gyakorlat szerint feldarabolt húsrészeket: bőrös comb, felsállal vagy anélkül; bőrös karaj; dagadó bőrrel (porcogóval vagy anélkül); vastag lapocka bőrrel; sertésnyak bőr nélkül.
            3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

            Az előállítás minden lépése (a besózástól kezdve a végtermékig) a meghatározott földrajzi területen történik.
            3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

            A Tiroler Speck OFJ feldarabolását egy kifejezetten Tiroler Speck OFJ készítésére kiképzett szakember, az úgynevezett „tiroli sonkakészítő” mester felügyelete mellett végzik el, vagy pedig ő maga darabolja fel a terméket. Darabolás közben minden elkészített tételen szemrevételezéssel ellenőrizni kell, hogy vannak-e rajta nem kívánt elszíneződések és ízváltozások. Amennyiben hiányosságokat állapítanak meg (például fülledés, elszíneződés vagy a szélek elfogadhatatlan kiszáradása), akkor azonnal intézkedni kell a még készülő tételek vagy egységek előállítására beállított paraméterek (például a hőmérséklet, a páratartalom vagy az előállítási lépések időtartama) kiigazítása érdekében. Annak érdekében, hogy ezt a minőségbiztosítást megfelelő időben el lehessen végezni, a Tiroler Speck OFJ csomagolt egységeinek előállításával kapcsolatos tevékenységeket kizárólag egy termelőüzemen, illetve üzemi társuláson (amikor a vállalkozás üzemének több telephelye van, amelyek a Tiroler Speck OFJ előállításának egy-egy lépését végzik el, illetve a vállalkozásnak ugyanabban a járásban több postacíme van) belül lehet folytatni.
            Az oxidáció és kiszáradás káros hatásainak, illetve a penészedés következtében fellépő mikrobiológiai romlás káros hatásainak és ezáltal a minőségromlásnak az elkerülése érdekében a Tiroler Speck OFJ feldarabolása és csomagolása között csak rövid idő telhet el, ezért az egész, darabolt vagy szeletelt Tiroler Speck OFJ-t a meghatározott földrajzi területen kell csomagolni, mégpedig vákuumcsomagolással vagy szabályozott környezeti viszonyok között csomagolva. Viszont ha a darabolás előtt elosztási okokból tárolni kell a terméket, akkor a tárolás csak vákuumcsomagolásban vagy szabályozott környezeti viszonyok között becsomagolt állapotban (elsődleges csomagolás) történhet, hogy elkerüljék a további kiszáradás vagy a penészedés következtében fellépő mikrobiológiai romlás által kiváltott minőségromlást. Ezt követően a Tiroler Speck OFJ-t vagy háztartási felhasználásra feldarabolva, vagy a bőrét leszedve, előkészítve és szeletekre vágva, vagy pedig konyhakész kiszerelésben csomagolják, minden esetben vákuumcsomagolásban vagy szabályozott környezeti viszonyok között csomagolva (végleges csomagolás).
            A Tiroler Speck OFJ-t egészben csomagolva is lehet értékesíteni az élelmiszerkereskedelmi egységek vagy a közétkeztetési intézmények számára, amennyiben a fogyasztók jelenlétében vágják fel, és az egészben értékesített Tiroler Speck OFJ mennyisége nem haladja meg az alapul vett napi tétel 10 %-át, fennmaradó mennyiségben pedig a (darabokra, szeletekre, kockákra vagy hasonló részekre történő) felvágás során nem látnak arra utaló jeleket, hogy maga a tétel hibás, ami arra engedne következtetni, hogy az egészben értékesített sonka is hibás.
            3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

            Minden értékesítésre kész becsomagolt egységen jól látható helyen, jól olvashatóan és letörölhetetlenül fel kell tüntetni az üzemszámot és a tételazonosító jelet, amely lehet egy tételszám vagy egy dátum, valamint a „Tiroler Speck” oltalom alatt álló földrajzi jelzés megnevezését. A „Tiroler Speck” oltalom alatt álló földrajzi jelzés elnevezése semmilyen nyelvre sem fordítható le.
            Az „oltalom alatt álló földrajzi jelzés” és/vagy rövidített formában „OFJ” közvetlenül követi a „Tiroler Speck” oltalom alatt álló földrajzi jelzés megnevezését, és a némettől eltérő más forgalmazási nyelven is feltüntethető, a német verzió helyett vagy mellett.
            A termék leíró jellegű kifejezései, ide értve a felhasznált húsrészt („combsonka”, „karajsonka”, „dagadó” vagy „combból”, „sertéskarajból”, „dagadóból”) feltüntethetők az értékesítési terület forgalmazási nyelvén is. Ezeket a kifejezéseket azonban egyértelműen el kell különíteni a „Tiroler Speck” oltalom alatt álló földrajzi jelzéstől. Az elkülönítéshez a kifejezések külön sorba kerüljenek, a megfelelő sortávolság fenntartásával. „Technikai címkézés” esetében azonban a korlátozott hely miatt nem lehet külön sorral elválasztani a két kifejezést.
            A tiroli régióra mint származási helyre történő utalások fordítása nem adható hozzá a termék leíró kifejezéseihez.
            Feltüntethető a meghatározott földrajzi területen belül a termelő régiója is, de el kell különülnie a „Tiroler Speck” oltalom alatt álló földrajzi jelzéstől, az oltalom alatt álló földrajzi jelzés kifejezéstől és/vagy az „OFJ” rövidítéstől.
            A nevek, cégnevek vagy márkanevek elhelyezése megengedett, ha az így létrejött kiszerelés nem megtévesztő.
            4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

            Tirol szövetségi tartomány
            5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

            Tirol elsősorban mezőgazdasági jellegű hegyvidéki területein nemzedékeken át alakult ki a sonkakészítés módszere, amely a friss hús konzerválására szolgált. A Tiroler Speck fűszerezési receptjével és az előállítási eljárással kapcsolatos ismereteiket mindig az utódaikra hagyományozták a parasztok. Ebből az egyedi, áthagyományozott tradícióból egy általános módszer alakult ki, amely a Tiroler Speck napjainkban folyó kézműipari előállításának alapját képezi. A feldolgozás során szükséges szárítást tiszta hegyi levegőn végezték el, meghatározott fűszerkeverékeket felhasználva kíméletesen füstölték meg a húst, a füstöléshez pedig bükkfát és kőrisfát használtak, aminek eredményeként egy sajátos, a régióra jellemző eljárás alakult ki, és ez adja meg a Tiroler Speck jellegzetes sötétbarna külsejét. A vágásfelületen – a nyakrészből készült sonka kivételével – fehér zsírréteg és erőteljes vörös hússzín mutatkozik, ez utóbbi a húsoldalon sötétebb. A termék összetéveszthetetlen jellemzője az intenzív aromás-fűszeres, kifejezetten érett illat, az enyhén fűszeres, érezhető füstös és sós tónusokkal gazdagított aromakép, valamint a sertéshús háttérben felismerhető illata. Ezen a külső megjelenésen belül – a meghatározott földrajzi terület jelentősebb térségeiben és völgyeiben jellemző kulturális sajátosságoktól függően – regionális változatok és az érzékszervi tulajdonságok különböző árnyalatai léteznek. Ezek regionálisan külön kidomborítják a termékjellemzők egyes szempontjait, mint például az aromaprofilt vagy a füstöléshez használt fa illatát, anélkül, hogy ez befolyásolná vagy módosítaná a Tiroler Speck OFJ összképét.
            A földrajzi területen kifejlesztett hagyományos előállítási eljárás a termelők szaktudásán alapul, amelyet évszázadokon át hagyományoztak egymásra az egymást követő nemzedékek.
            A tiroli sonkakészítő mesterek tudása és kézműipari tradíciója a garancia a termék jó minőségére és minőségének megőrzésére. A tiroli sonkakészítő mesterek évszázados gyakorlati tapasztalatokkal rendelkeznek arról, hogy a nyersanyagok és az éghajlati paraméterek hogyan befolyásolják a termék minőségét (többek közötti ismerik a zavaró tényezőket, az eltérések okait, a folyamatosan változó nyersanyag-tulajdonságokat és környezeti tényezőket, valamint az előállítási paraméterek közötti kölcsönhatásokat), ami jelentős mértében hozzájárul a végtermék magas szintű minőségi előírásainak eléréséhez. A levegőn szárítás időtartamát – a régió aktuális éghajlati adottságait és a húsrészek nagyságát figyelembe véve – a tiroli sonkakészítő mester határozza meg. Ez annak érdekében történik, hogy a szárításra a legnagyobb gondossággal kerüljön sor, és kifogástalan termék készüljön, amely rendelkezik a sajátos jellemzőkkel (sötétbarna külső szín, közepesen vagy teljesen feszes állag, borókaaroma felismerhető sós tónusokkal és füstös illattal).
            Az előállítási eljárást egy folyamatos szakmai továbbképzésben részesülő tiroli sonkakészítő mester felügyeli, aminek köszönhetően el lehet kerülni a terméket érő hátrányos hatásokat és a minőségromlást.

               Hivatkozás a termékleírás közzétételére

            (e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)
            https://www.patentamt.at/herkunftsangaben/tirolerspeck/