title: A Bizottság (EU) 2016/481 végrehajtási rendelete (2016. április 1.) a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93/EGK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről

text:
               2.4.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 87/24

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/481 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. április 1.)
   a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93/EGK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 247–249. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) létrehozza az Uniós Vámkódexet, és 2016. május 1-jétől alkalmazandó. Az említett rendelet 2016. május 1-jei hatállyal felváltja a 2913/92/EGK rendeletet. Emellett felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy az Uniós Vámkódex egyes nem alapvető rendelkezéseinek kiegészítése céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat, az Uniós Vámkódex végrehajtására vonatkozó egységes feltételek biztosítása érdekében pedig végrehajtási aktusokat fogadjon el.

               (2)

               A felhatalmazáson alapuló hatásköreit a Bizottság az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet (3) elfogadása útján gyakorolta. A végrehajtási hatásköreit a Bizottság az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet (4) elfogadása útján gyakorolta. Ez a két rendelet is 2016. május 1-jétől alkalmazandó.

               (3)

               A 2913/92/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket megállapító 2454/93/EGK bizottsági rendelet (5) az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet és az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet alkalmazásának kezdőnapjától feleslegessé válik, ezért az említett dátumtól hatályon kívül kell helyezni.

               (4)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 2454/93/EGK rendelet hatályát veszti.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   Ezt a rendeletet 2016. május 1-jétől kell alkalmazni.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. április 1-jén.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

      (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. október 9-i 952/2013/EU rendelete az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

      (3)  A Bizottság 2015. július 28-i (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelete a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 343., 2015.12.29., 1. o.).

      (4)  A Bizottság 2015. november 24-i (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelete az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.).

      (5)  A Bizottság 1993. július 2-i 2454/93/EGK rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.).


title: A Bizottság 87/2013/EU végrehajtási rendelete ( 2013. január 31. ) az olívaolajra vonatkozó forgalmazási előírásokról szóló 29/2012/EU végrehajtási rendelet lengyel nyelvű változatának helyesbítéséről

text:
               1.2.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 32/7

         A BIZOTTSÁG 87/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2013. január 31.)
   az olívaolajra vonatkozó forgalmazási előírásokról szóló 29/2012/EU végrehajtási rendelet lengyel nyelvű változatának helyesbítéséről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) és különösen annak 113. cikke (1) bekezdésének a) pontjára és 121. cikke első bekezdésének a) pontjára, összefüggésben annak 4. cikkével,
   mivel:

               (1)

               Az olívaolajra vonatkozó forgalmazási előírásokról szóló, 2012. január 13-i 29/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) lengyel nyelvi változatában hiba található. A rendelet 3. cikke (2) bekezdésének d) pontjában említett két címke közül az első szövege helytelenül „az olívaolaj extrahálása után nyert olívapogácsára” hivatkozik „az olívaolaj extrahálása után nyert termék” helyett. Következésképpen a rendelet lengyel nyelvi változatában a két címke szövege átfedést tartalmaz.

               (2)

               Ezért a 29/2012/EU végrehajtási rendeletet helyesbíteni kell.

               (3)

               Annak érdekében, hogy ne sérüljenek azon gazdasági szereplők érdekei, akik a 29/2012/EU végrehajtási rendelet lengyel nyelvi változatában helytelenül szereplő kötelezettségnek tettek eleget, egy bizonyos időszakra lehetővé kell tenni számukra a helytelen címkék további használatát. Annak érdekében, hogy ezen időszak a lehető legrövidebb legyen, e rendeletnek a kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie.

               (4)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban állnak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   E rendelet kizárólag a lengyel nyelvű változatra vonatkozik.
   2. cikk
   Az e rendelet hatálybalépése előtt a 29/2012/EU végrehajtási rendelet lengyel nyelvű változatával összhangban az Unióban előállított és címkézett, illetve az Unióba importált és ott szabad forgalomba bocsátott termékek 2014. február 2-ig forgalmazhatók.
   3. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2013. január 31-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 12., 2012.1.14., 14. o.


title: A Tanács 78/2013/EU végrehajtási rendelete ( 2013. január 17. ) az Oroszországból és Törökországból származó, egyes vasból vagy acélból készült csőszerelvények és csőillesztékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

text:
               29.1.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 27/1

         A TANÁCS 78/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2013. január 17.)
   az Oroszországból és Törökországból származó, egyes vasból vagy acélból készült csőszerelvények és csőillesztékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,
   tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság által benyújtott javaslatra,
   mivel:
   A.   AZ ELJÁRÁS

   1.   Ideiglenes intézkedések

               (1)

               Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) a 699/2012/EU rendelettel (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) 2012. július 31-én ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki az Oroszországból és Törökországból származó, egyes vasból vagy acélból készült csőszerelvények és -illesztékek behozatalára.

               (2)

               Az eljárás alapját a 2011. november 1-jén közzétett, az eljárás kezdeményezéséről szóló értesítés képezte (3), amely azt a 2011. szeptember 20-án benyújtott panaszt követte, amelyet az Európai Unió tompahegesztéssel készült szerelvények iparával foglalkozó érdekvédelmi bizottsága (a továbbiakban: panaszosok) nyújtott be azon gyártók nevében, amelyek gyártása az egyes vasból vagy acélból készült csőszerelvények és -illesztékek teljes uniós gyártásának több mint 40 %-át teszi ki.

               (3)

               Az ideiglenes rendelet (15) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a dömping és a kár vizsgálata a 2010. október 1. és 2011. szeptember 30. közötti időszakra irányult (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2008. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot foglalta magában (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).

         2.   Az eljárás további menete

               (4)

               Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), több érdekelt fél írásos észrevételeket nyújtott be az ideiglenes megállapításokra vonatkozóan. E felek kérelem esetén lehetőséget kaptak a meghallgatásra is.

               (5)

               A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és elemzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához.

         3.   Mintavétel

               (6)

               Az uniós gyártókat, független importőröket és exportáló gyártókat érintő mintavételre vonatkozó észrevételek hiányában a Bizottság megerősíti az ideiglenes rendelet (5)–(11) preambulumbekezdésének ideiglenes megállapításait.

         4.   Más harmadik országok vonatkozásában hatályban lévő intézkedések

               (7)

               Ismételten hangsúlyozandó, hogy végleges dömpingellenes intézkedések vannak érvényben Malajziából, Kínai Népköztársaságból, Koreai Köztársaságból és Thaiföldről származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvényekre és -illesztékekre, valamint az intézkedések megkerülésével kapcsolatos gyakorlat következtében Indonéziából, Srí Lankáról, Fülöp-szigetekről és Tajvanból szállított, Kínai Népköztársaságból származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvényekre és -illesztékekre is (meghatározott kivételekkel) (4). Az előző mondatban említett országokra a továbbiakban „dömpingellenes intézkedések hatálya alatt lévő országokként” történik hivatkozás.

         B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

               (8)

               Az ideiglenes rendelet (17) preambulumbekezdésében megállapítottak értelmében az érintett termék a jelenleg az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 és ex 7307 99 80 KN-kód alá tartozó, vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült csőszerelvények és csőillesztékek (öntött szerelvények, karimák és menetes szerelvények kivételével), amelyek legnagyobb külső átmérője nem haladja meg a 609,6 mm-t, és amelyeket tompahegesztésre vagy egyéb célokra használnak fel (a továbbiakban: érintett termék).

               (9)

               Az érintett, illetve a hasonló termékre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (17)–(20) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.

         C.   DÖMPING

   1.   Oroszország

   1.1.   Rendes érték

               (10)

               Az egyik orosz exportáló gyártó azt állította, hogy a dömpingkülönbözet kiszámításakor kizárólag orosz vállalatokra vonatkozó adatokat kellett volna használni, továbbá hogy a török vállalatokra vonatkozó adatok alkalmazása nem helyénvaló. Emlékeztetni kell arra, hogy orosz együttműködő exportáló gyártó hiányában az Oroszországra alkalmazott rendes érték megállapítására a rendelkezésre álló tények alapján – azon török exportáló gyártóktól származó információk figyelembevételével, amelyek az érintett termék gyártásához orosz varrat nélküli csöveket használnak –, az alaprendelet 18. cikke (1) és (5) bekezdésével összhangban került sor. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.

               (11)

               A rendes érték meghatározására vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (22)–(25) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.

         1.2.   Exportár

               (12)

               Az exportár meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (26) és (27) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.

         1.3.   Összehasonlítás

               (13)

               Az exportár és a rendes érték összehasonlítására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (28) és (29) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.

         1.4.   Dömpingkülönbözet

               (14)

               Az egyik orosz exportáló gyártó azt állította, hogy a 23,8 %-os ideiglenes dömpingellenes vám indokolatlan, figyelembe véve azt, hogy a vállalat kizárólag acélból készült könyökdarabokat exportál az Unióba, igen kis mennyiségben. Mindazonáltal az acélból készült könyökdarabok a szóban forgó vizsgálat tárgyát képező termékhez tartoznak; ez ellen egy fél sem emelt kifogást. Az Unióba irányuló import továbbá az alaprendelet 5. cikke (7) bekezdésében és 9. cikke (3) bekezdésében meghatározott feltételek értelmében kizárólag országos szinten, nem pedig egyedileg, vállalatok vonatkozásában tekinthető elhanyagolhatónak. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.

               (15)

               Egy másik orosz exportáló gyártó azt állította, hogy nem folytatott dömpinget, amelyet az is alátámaszt, hogy több alkalommal sikertelenül pályázott uniós versenytársakkal szemben könyökdarabok és ívdarabok beszállítására. A fent említettekkel összhangban emlékeztetni kell arra, hogy egyetlen orosz exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során, ezért az alaprendelet 18. cikkének (1) és (5) bekezdésével összhangban az Oroszországra vonatkozó dömpingkalkulációt a rendelkezésre álló tények alapján végezték el. Még abban az esetben is, ha ezt az állítást figyelembe veszik, meg kell jegyezni, hogy az uniós versenytársakkal szembeni sikertelen pályázás nem mond ellent az orosz exportáló gyártó által folytatott dömpinggel kapcsolatos megállapításnak. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.

               (16)

               A dömpingkülönbözet kiszámítására vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (30) és (31) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat a Bizottság megerősíti.

               (17)

               A végleges országos dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:

                           Vállalat

                           Dömpingkülönbözet

                           Minden vállalat

                           23,8 %

         2.   Törökország

   2.1.   Rendes érték

               (18)

               A rendes érték meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (32)–(40) preambulumbekezdésében ismertetett ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.

         2.2.   Exportár

               (19)

               Egy exportáló gyártó azt állította, hogy a tengeri fuvarozás haszonkulcsát – azaz az ügyfeleinek felszámolt fuvardíj és az exportáló gyártó által fizetett fuvardíj közötti különbséget – bele kellene foglalni az exportárba. Ugyanakkor az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az exportár az exportáló országból az Unióba exportra értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár. A termék vevőhöz történő szállításán keletkezett haszonkulcs nem tekinthető a termék exportárának részeként. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.

               (20)

               Az exportár meghatározására vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (41)–(43) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.

         2.3.   Összehasonlítás

               (21)

               A Török Acélexportőrök Szövetsége (a továbbiakban: ÇIB) azt állította, hogy a varrat nélküli és a hegesztett csőszerelvények és -illesztékek közötti jelentős árkülönbséget nem vették kellőképpen figyelembe az exportár és a rendes érték összehasonlításakor. Ugyanakkor valamennyi együttműködő vállalat nyújtott be ügyletenkénti információkat varrat nélküli és hegesztett csőszerelvények és -illesztékek értékesítése vonatkozásában. Ezeket az információkat messzemenőleg felhasználták az exportár és a rendes érték összehasonlításakor. Ez azt jelenti, hogy a varrat nélküli csőszerelvényeket és -illesztékeket csak varrat nélküliekkel hasonlították össze, a hegesztetteket pedig kizárólag hegesztettekkel. Ezért a Bizottság az állítást elutasítja.

               (22)

               Az összehasonlításra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (44) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat a Bizottság megerősíti.

         2.4.   Dömpingkülönbözetek

   a)   A vizsgált vállalatok dömpingkülönbözete

               (23)

               Emlékeztetni kell arra, hogy a három együttműködő exportáló gyártó egyikére vonatkozó egyéni dömpingkülönbözet ideiglenes megállapítására a rendes érték súlyozott átlagának és az érintett termék vállalat által alkalmazott uniós exportára súlyozott átlagának összehasonlítása alapján került sor. Az e vállalatra vonatkozó dömpingkülönbözet meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (46) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.

               (24)

               A másik kettő együttműködő vállalatot illetően a rájuk vonatkozó dömpingkalkuláció rámutatott, hogy azok adott időszakban, adott ügyfelekkel és adott régiókra kiterjedően célzott dömpinget bonyolítottak le. Exportáraikat világosan követhető módon alakították ki; ezek a különböző vásárlók, régiók és időszakok esetében jelentős mértékben eltértek (az érintett termék ugyanazon modellje esetében talált különbségek adott esetben a 30 %-ot is elérték). A rendes érték súlyozott átlagának és az Unióba irányuló összes exportügylet árai súlyozott átlagának összehasonlítását alapul vevő, az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdése első mondatának első részében előírt módszerrel összhangban álló dömpingkalkuláció továbbá nem tükrözte a két érintett gyártó által bonyolított dömping teljes volumenét, amelyre az e rendelet (27) preambulumbekezdése is rámutat. Kellő mennyiségű rendes értéken bonyolított, az exportügyletekkel összehasonlítható belföldi ügylet hiányában a dömpingkülönbözetet nem lehetett az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdése első mondatának második részével összhangban az egyes rendes értékeknek az Unióba exportált termékek egyes exportáraival való, ügyletenkénti összehasonlítása alapján sem megállapítani, amint erre a (28) preambulumbekezdés is rámutat.

               (25)

               Ebből adódóan a két érintett vállalat által bonyolított dömping teljes volumenének érzékeltetése érdekében az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően, esetükben a súlyozott átlag alapján megállapított rendes értéket hasonlították össze az Unióba irányuló összes egyedi exportügylet áraival. Tekintetbe véve, hogy ez az összehasonlítási módszer kivételt képez az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésében előírt két első módszer alól, a Bizottság körültekintően ellenőrizte, hogy ebben az esetben a módszer alkalmazásának feltételei egyértelműen teljesültek-e. A részletes dömpingkalkulációt, beleértve az exportárak eltérésére vonatkozó megállapításokat is, nyilvánosságra hozták. A török exportáló gyártók egyike sem emelt kifogást a megállapítások alapjául szolgáló adatok ellen.

               (26)

               Ugyanakkor a két együttműködő vállalat, a ÇIB, valamint a török kormány azt állította, hogy nem bocsátottak rendelkezésükre kellő magyarázatot a két török exportáló gyártó esetében megállapított célzott dömping vonatkozásában, valamint hogy az exportárakban mutatkozó eltérések semmi esetre sem voltak szándékosak. A két török exportáló gyártó által kérelmezett, meghallgatási tisztviselővel lefolytatott meghallgatás során a két vállalat részletes magyarázatot kapott a célzott dömping megállapítása és az ahhoz fűződő dömpingkülönbözet-számítások vonatkozásában. A Bizottság egyúttal tisztázta, hogy gyakorlataik – még ha nem is állt szándékukban (5) – célzott dömping hatásával bírtak. Megjegyzendő, hogy az alaprendelet nem írja elő, hogy a vizsgálatot lefolytató hatóság azonosítsa a célzott dömping okait, így például az árfolyam-ingadozásokat vagy a különböző regionális árképzési politikákat stb. Elegendő annak megállapítása, hogy az exportárak vásárlónként, területenként vagy időszakonként jelentős eltérést mutatnak (6). A meghallgatás során a két vállalat vállalatspecifikus magyarázatokat is kapott. Mindemellett szóbeli jegyzéket küldtek Törökország Unió melletti Állandó Képviseletének, melyben a Bizottság részletezi a célzott dömping megállapításának indokait, valamint ismerteti a dömpingkülönbözet kiszámításakor alkalmazott módszert. Ezen felül a ÇIB által kérelmezett, meghallgatási tisztviselővel lefolytatott újbóli meghallgatás során a ÇIB részletes magyarázatot kapott a célzott dömping megállapítása és az ahhoz fűződő dömpingkülönbözet-számítások vonatkozásában.

               (27)

               A vizsgálat megállapította, hogy a két exportáló gyártó mindegyike esetében az uniós értékesítések döntő többsége során alkalmazott exportárakat három világosan elkülönülő módszerrel alakították ki, ennek megfelelően az exportárak a különböző vásárlók, régiók és időszakok esetében jelentős mértékben eltértek; mindezt a megállapítás alapját képező, nyilvánosságra hozott adatok is alátámasztották. Mindezt a szóban forgó ügy rendhagyó körülményeinek alapos vizsgálata eredményezte, amelynek alapján szükségesnek tekintették a célzott dömping alkalmazását. Az exportárakban mutatkozó jelentős különbségek magállapítását követően, továbbá abból adódóan, hogy a három exportárképzési mód egyike is elegendő ahhoz, hogy a súlyozott átlagot valamennyi egyedi exportügyleteket összehasonlító módszer során alkalmazhassák, ebben az esetben a szóban forgó összehasonlítási módszert helyénvalónak tekintették. Mindemellett mindkét vállalat esetében a rendes érték súlyozott átlagának és az érintett termék uniós exportára súlyozott átlagának összehasonlítása révén megállapított teljes dömpingvolumen (a továbbiakban: első szimmetrikus módszer) jelentősen eltér a súlyozott átlag alapján megállapított rendes érték és az Unióba irányuló összes egyedi exportügylet árainak összehasonlítása révén megállapított dömpingvolumentől (a továbbiakban: aszimmetrikus módszer); mindezt a megállapítás alapját képező, nyilvánosságra hozott adatok is alátámasztották. Ezek alapján az a következtetés vonható le, hogy az első szimmetrikus módszer alkalmazása torzító hatással járna, mivel észlelhetetlenné tenné az adott időszakban, adott régiókban és adott vevők részére bonyolított célzott dömpinget. Ez azt jelenti, hogy az első szimmetrikus módszerrel megállapított dömpingkülönbözet nem tükrözné teljes mértékben a két érintett vállalat által folytatott dömpinget.

               (28)

               A dömpingkülönbözet megállapítására nem kerülhetett sor az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdése első mondatának második részével összhangban az egyes rendes értékeknek az Unióba exportált termékek egyes exportáraival való, ügyletenkénti összehasonlítása alapján sem (a továbbiakban: második szimmetrikus módszer). A módszer magában foglalja az egyedi exportügyletekhez hasonló egyedi belföldi ügyletek azonosítását, és olyan tényezőket vesz figyelembe, mint az értékesítési mennyiség és az ügylet bonyolításának időpontja. Tekintettel arra, hogy nem áll rendelkezésre kellő mennyiségű, rendes értéken bonyolított, az exportügyletekkel összehasonlítható belföldi tranzakció, a dömpingkülönbözet megállapítására nem kerülhetett sor a második szimmetrikus módszer alapján. Ezért figyelembe véve, hogy a jelentős eltéréseket mutató exportárak képzésekor vásárlónként, területenként vagy időszakonként különböző módszereket alkalmaztak, továbbá tekintettel arra, hogy a két szimmetrikus módszer nem alkalmas a teljes dömpingvolumen érzékeltetésére, a Bizottság úgy döntött, hogy az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének második mondata értelmében az aszimmetrikus módszer alapján állapítja meg a dömpingkülönbözetet.

               (29)

               Mindkét együttműködő vállalat és a ÇIB azt állította, hogy a török lírára átszámított exportárak összehasonlítása nem megalapozott, tekintettel arra, hogy az uniós értékesítéseket euróban bonyolítják, és a török lírát kizárólag számviteli célból alkalmazzák. Azzal érveltek, hogy az euro és a török líra közötti árfolyam-ingadozás jelentős hatással bír az árak meghatározása tekintetében; mindez elkerülhetetlenül befolyásolná a különböző időszakokat jellemző exportárak összehasonlításának eredményét, ami indokolatlan. Ugyanakkor a Bizottság következetes gyakorlata szerint az exportár összehasonlítását és a dömpingkülönbözet kiszámítását az exportáló ország együttműködő exportáló gyártóinak elszámolási pénznemében végzik. Megjegyzendő, hogy a rendes érték alapjául szolgáló költségeket és belföldi árakat török lírában határozzák meg. Következésképpen az exportárak és a rendes érték összehasonlítását is ebben a pénznemben végzik. Ebből adódik, hogy ugyanazon dömpingkalkuláció keretén belül az exportárak eltérésének megállapításakor az egyetlen logikus megközelítés, ha ugyanazokat a török lírában kifejezett exportárakat alkalmazzák. Emellett a fentiekkel összhangban az alaprendelet nem írja elő a célzott dömping lehetséges okainak – ilyenek például az árfolyam-ingadozások – elemzését (7). Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.

               (30)

               Mindkét együttműködő exportáló gyártó azt állította, hogy a differenciált exportár-kialakítás megállapítása érdekében nem a számtani átlagárakat, hanem a hasonló terméktípusok súlyozott átlagárait kell figyelembe venni. Ugyanakkor az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése az exportárak eltéréseire hivatkozik, szemben az exportárak súlyozott átlagában vagy az exportértékekben tapasztalható eltérésekkel. Az exportárak súlyozott átlagának alkalmazása torzítaná az elemzést, mivel az export volumenét, és nem kizárólag az exportárakat veszi figyelembe. Végeredményben még abban az esetben is jelentős eltérések állapíthatók meg az exportáraknak a különböző vásárlókra, régiókra és időszakokra vonatkozó kialakításában, ha súlyozott átlagárakat alkalmaznak az exportárak számtani átlaga helyett. Két fél kifogást emelt az eltérő exportárakban mutatkozó különbségnek tulajdonított jelentőség ellen, amennyiben súlyozott átlagokat használnak a kalkulációhoz. Megjegyzendő, hogy az említett felek ugyanakkor nem emelnek kifogást a matematikai átlag alapján levont tényszerű megállapítások ellen; a fentiekben kifejtetteknek megfelelően ez a módszer a megfelelő. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.

               (31)

               A ÇIB azt állította, hogy a nullázás alkalmazását nem igazolja a WTO fellebbezési testületének jelentésére (8) (a továbbiakban: az ágynemű-jelentés) tett hivatkozás, melyben a nullázás gyakorlatát a WTO dömpingellenes megállapodásával ellentétesnek találták. A Törvényszék (9) ezzel szemben megerősítette, hogy az ágynemű-jelentés következtetései nem alkalmazhatók célzott dömping esetében. Az ágynemű-jelentés valójában kizárólag az első szimmetrikus módszer összefüggésében érinti a nullázási technikát, és nem tekinthető úgy, hogy e mechanizmust az aszimmetrikus módszer összefüggésében alkalmazva érinti. Ezért akkor is, ha a WTO fellebbezési testülete következtetéseinek megfelelően a nullázási technika alkalmazása az első szimmetrikus módszer összefüggésében ténylegesen ellentmondana az 1994. évi dömpingellenes kódex 2.4.2. cikkének, és tisztességtelennek bizonyulna, különösen az exportárak eltérésének hiányában az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével nem ellentétes, illetve a szóban forgó rendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében nem tekinthető tisztességtelennek a nullázási technika alkalmazása az aszimmetrikus módszer összefüggésében, amennyiben a módszer alkalmazásához szükséges két feltétel teljesül. Mindemellett a nullázási technikáról bebizonyosodott, hogy matematikailag szükségszerű annak érdekében, hogy az aszimmetrikus módszer és az első szimmetrikus módszer eredményeit meg lehessen különböztetni. Ennek hiányában az aszimmetrikus módszer mindig ugyanarra az eredményre vezet, mint az első szimmetrikus módszer. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.

               (32)

               A ÇIB továbbá azt állította, hogy a nullázás alkalmazása sérti az alacsonyabb vám szabályát. Azzal érveltek, hogy a nullázási technika alkalmazása miatt a dömpingkülönbözetek kiszámítása a ténylegesnél magasabb szintet eredményezett.

               (33)

               Ugyanakkor az aszimmetrikus módszer esetében alkalmazott nullázás nem zárja ki az alacsonyabb vám szabályának alkalmazását. A dömpingkülönbözeteket – tekintet nélkül az alkalmazott módszerre – mindhárom vállalat esetében összehasonlították a kár megszüntetéséhez szükséges szinttel, hogy biztosítsák azt, hogy a két érték közül az alacsonyabb határozza meg a vámtételt. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.

               (34)

               A vizsgálatba bevont vállalatok tekintetében a dömpingkülönbözet kiszámítására vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (47) és (48) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat a Bizottság megerősíti.

         b)   A nem együttműködő vállalatok dömpingkülönbözete

               (35)

               A nem együttműködő vállalatok dömpingkülönbözetére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (49) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.

               (36)

               A végleges országos dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

                           Vállalat

                           Dömpingkülönbözet (%)

                           RSA

                           9,6

                           Sardogan

                           2,9

                           Unifit

                           12,1

                           Összes többi vállalat

                           16,7

         D.   KÁROKOZÁS

   1.   Uniós gyártás, uniós gazdasági ágazat és felhasználás

               (37)

               Az uniós gyártásra, az uniós gazdasági ágazatra és felhasználásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (51)–(54) preambulumbekezdésében foglaltakat a Bizottság megerősíti.

         2.   Az érintett országokból érkező behozatal

   2.1.   Az érintett behozatal hatásainak összesített értékelése

               (38)

               Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a ÇIB úgy érvelt, hogy a két érintett országból származó dömpingelt behozatal összesített értékelése nem indokolt. Elviekben a ÇIB az eljárás megindítását követően megerősítette a török exportáló gyártók észrevételeit, továbbá azt állította, hogy az Oroszországból és Törökországból származó behozatal eltérő tendenciákat mutat a volumen és az árak tekintetében.

               (39)

               E vonatkozásban megjegyzendő – amint ezt az ideiglenes rendelet (59) preambulumbekezdése kimondja –, hogy a vizsgálat megállapításai értelmében a Törökországból származó import volumene viszonylag egységes szintet mutat, míg az Oroszországból származó import abszolút mértékben növekszik. Ugyanakkor tekintve, hogy a figyelembe vett időszak alatt a kereslet csökkent, a piaci részesedés mindkét ország importja esetében növekszik.

               (40)

               Árképzésük ugyanakkor nem mutat jelentős eltérést; az orosz import átlagárai némileg alacsonyabbak a török import árainál, ám azokhoz nagyon közel állnak. E vonatkozásban megjegyzendő, hogy a vizsgálat mindkét ország vállalatai vonatkozásában jelentős, 30 %-ot is elérő áralákínálást állapított meg (lásd az ideiglenes rendelet (65) preambulumbekezdését). Ebből következően az állítást a Bizottság elutasítja.

               (41)

               A ÇIB úgy érvelt továbbá, hogy a Törökországból származó behozatalt jelentéktelennek kell tekinteni, valamint rámutatott, hogy egy hasonló termék kapcsán egy korábbi eljárás során – „a Kínai Népköztársaságból, Horvátországból, Szlovákiából, Tajvanról és Thaiföldről származó csőszerelvények és -illesztékek vonatkozásában” (10) – a Szlovákiából valamint Tajvanról származó behozatalt (annak ellenére, hogy meghaladta a de minimis küszöbértéket) jelentéktelennek tekintették, és következésképpen nem vonták össze egyéb országok dömpingelt behozatalával.

               (42)

               E tekintetben megjegyzendő, hogy a Kínai Népköztársaságból, Horvátországból, Szlovákiából, Tajvanról és Thaiföldről származó csőszerelvények és -illesztékek vonatkozásában ténylegesen megállapították a Szlovákiából és Tajvanról származó dömpingelt behozatalt, és annak ellenére, hogy meghaladták a piaci részesedés 1 %-os küszöbértékét, az importokat nem vonták össze egyéb dömpingelt behozatallal. A szóban forgó esetben azonban a körülmények jelentős mértékben eltértek a jelenlegiektől, mivel Szlovákia és Tajvan gyors ütemben veszített piaci részesedéséből, ezért behozatalukat a többi országból származó behozatal volumenével összevetve nem tekintették jelentősnek, következésképpen az nem okozott kárt. Ezzel ellentétben a jelenlegi esetben a Törökországból és Oroszországból származó behozatal piaci részesedése növekszik, a behozatal volumene pedig hasonló. Ebből következően az állítást a Bizottság elutasítja.

               (43)

               A ÇIB azt az érvet is felhozta, hogy a Törökországból és Oroszországból származó behozatalra nem ugyanazok a versenyfeltételek vonatkoznak, mivel „különbségek tapasztalhatók az értékesítések földrajzi eloszlása terén". Statisztikákat bocsátottak rendelkezésre, melyek alátámasztották, hogy a vizsgálati időszakban Törökország értékesítései 70 %-át Spanyolországra, Franciaországra, Olaszországra és Lengyelországra összpontosította, míg Oroszország szinte kizárólagosan a Cseh Köztársaságba és Németországba értékesített.

               (44)

               E tekintetben megjegyzendő, hogy az értékesítések földrajzi eloszlásában tapasztalható különbségek nem jelentenek különböző versenyfeltételeket. Mivel az Unió egységes piac, az import belépési helye rendszerint nincs hatással a szóban forgó behozatalok egymással szembeni, illetve a hasonló termékkel szembeni versenyképességére. A versenyfeltételek tekintetében megjegyzendő továbbá, hogy az Oroszországból és a Törökországból származó behozatal árai hasonlóak, a megállapítások értelmében az uniós árak alá kínálnak, továbbá a kereskedelmi csatornáik is hasonlóak. Ebből következően az állítást a Bizottság elutasítja.

               (45)

               Az érintett országokból származó dömpingelt behozatal összesített értékelésével kapcsolatos további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (55)–(60) preambulumbekezdésében foglaltakat a Bizottság megerősíti.

         2.2.   Az érintett dömpingelt behozatal volumene, piaci részesedése, importárai és az alákínálás.

               (46)

               Az érintett dömpingelt behozatal volumenére, piaci részesedésére, importáraira és az alákínálásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (61)–(65) preambulumbekezdésének tartalmát a Bizottság megerősíti.

               (47)

               Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett országokból származó és az Unióban értékesített érintett dömpingelt terméket az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest mintegy 30 %-os alákínálással értékesítették.

         3.   Az uniós gazdasági ágazat helyzete

               (48)

               Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a ÇIB és a török kormány azt állította, hogy tekintettel arra, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése mintegy 3 %-kal nőtt 2008 és a vizsgálati időszak között, a Bizottságnak arra a következtetésre kellett volna jutnia, hogy az uniós gazdasági ágazatot a figyelembe vett időszakban nem érte jelentős kár.

               (49)

               Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy az ideiglenes rendelet egyértelműen utalt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének növekedésére (lásd például az ideiglenes rendelet (72), (86) és (91) preambulumbekezdését). Mindemellett az ideiglenes rendelet (72) preambulumbekezdése részletezi, hogy a megnövekedett piaci részesedés azt tükrözi, hogy az uniós gyártók értékesítési volumene kevésbé csökkent, mint a figyelembe vett időszakot jellemző felhasználás.

               (50)

               Ezen felül – eltekintve az alább hivatkozott csökkenő készletektől – ez az egyetlen olyan kármutató, amely a figyelembe vett időszakban kedvezően alakult. Ebből következően az állítást a Bizottság elutasítja.

               (51)

               A török kormány azt állította továbbá, hogy a mintában szereplő uniós gyártók csökkenő zárókészletei arra utalnak, hogy az uniós gazdasági ágazat nem szenvedett kárt.

               (52)

               E tekintetben meg kell jegyezni, hogy – amint az az ideiglenes rendelet (79) preambulumbekezdésében is szerepel – a mintában szereplő uniós gyártók zárókészletei 2008 és a vizsgálati időszak között 18 %-kal csökkentek.

               (53)

               Ugyanakkor a Bizottság elismeri, hogy a készletek csökkenése kizárólag olyan helyzetben tekinthető kedvező fejleménynek, mikor az értékesítés gyorsabb ütemben növekszik, mint a termelés. A jelenlegi vizsgálat esetében nem áll fenn ez a helyzet. A készletek csökkenése ez esetben éppen ellenkező tendenciára utal; azt jelzi, hogy a gyártási volumen gyorsabb ütemben csökken, mint az értékesítés. Ebben a helyzetben a készletcsökkenés nem tekinthető kedvező fejleménynek. Ebből következően az állítást a Bizottság elutasítja.

               (54)

               Egyéb állítások és észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (66)–(88) preambulumbekezdésében foglaltakat, miszerint az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte, a Bizottság megerősíti.

         E.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

   1.   A dömpingelt import hatása

               (55)

               Különös észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (90)–(93) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti.

         2.   További tényezők hatása

               (56)

               Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a ÇIB és a török kormány azt állította, hogy az unós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt valójában az egyéb harmadik országokból – különösen a dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozó országokból – származó, alacsony árú behozatal okozza.

               (57)

               Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy – az ideiglenes rendelet (96) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően – a dömpingellenes intézkedések hatálya alatt álló nyolc országból származó import folyamatosan érkezett az uniós piacra, noha a behozatal piaci részesedése a 2008 és a vizsgálati időszak között 21 %-ról 17 %-ra csökkent. A szóban forgó import átlagárai általánosságban elmaradnak az érintett országokból származó dömpingelt import átlagáraitól. Ennek ellenére a szóban forgó import árai még a vonatkozó dömpingellenes vámot figyelembe véve is alacsonyak, így hasonlóak az orosz és török importárakhoz, míg az uniós gyártók átlagárainál alacsonyabbak.

               (58)

               Ugyanakkor meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes intézkedések hatálya alatt álló országok (csakúgy mint az összes harmadik ország) tekintetében korlátozott mértékben állnak rendelkezésre az átlagárakra vonatkozó statisztikai adatok, továbbá a megállapított árkülönbözet nem szükségszerűen döntő jelentőségű, hiszen az eltérő termékösszetétel eredménye is lehet. Emellett a dömpingellenes intézkedések hatálya alatt álló országokból származó behozatal egyértelmű csökkenő tendenciát mutat. Ebből következik, hogy az említett import nem tette semmissé az okozati viszonyt az uniós gazdasági ágazatot ért kár és a Törökországból és Oroszországból származó megnövekedett dömpingelt behozatal között.

               (59)

               Az egyéb harmadik országokból származó import tekintetében piaci részesedésük a figyelembe vett időszakban csökkent: 2008 és a vizsgálati időszak között 7 %-ról 6 %-ra esett, ugyanakkor a török és az orosz piaci részesedés nőtt. Az említett behozatal vonatkozásában az átlagárak rendszerint meghaladták az érintett országokból származó dömpingelt import átlagárait, mindemellett az uniós gyártók átlagáraihoz hasonlóan alakultak; így a következtetések értelmében nem teszi semmissé az uniós gazdasági ágazatot ért kár és a Törökországból és Oroszországból származó megnövekedett dömpingelt behozatal közötti okozati viszonyt. Következésképpen a Bizottság az állítást elutasítja, és megerősíti azt az ideiglenes következtetést, mely szerint a harmadik országokból származó import nem teszi semmissé az okozati viszonyt.

               (60)

               A török kormány azzal érvelt továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt a kereslet csökkenéséből adódó megnövekedett termelési költségek okozzák.

               (61)

               E tekintetben meg kell jegyezni, hogy – amint azt az ideiglenes rendelet (101) preambulumbekezdése is említi – a 2008/2009-es pénzügyi és gazdasági válság minden bizonnyal közrejátszik a csővezetékek és -illesztékek fogyasztásában mutatkozó visszaesésben. A fogyasztás 2008 és 2009 között több mint 40 %-kal csökkent, és a figyelembe vett időszak fennmaradó részében is ezen az alacsony szinten maradt (noha enyhe emelkedés volt tapasztalható a vizsgálati időszakban). Tekintve, hogy az uniós gyártók esetében az állandó költségek az előállítási költségek maximum 40 %-át teszik ki, az alacsonyabb kereslet, értékesítés és teljesítmény következtében az egységnyi előállítási költségek jelentősen megemelkedtek. Mindez lényeges hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat nyereségességére.

               (62)

               Emellett a megnövekedett egységnyi előállítási költségek kedvezőtlen hatása egyértelműen hozzájárult ahhoz, hogy az uniós gazdasági ágazat árai a rájuk gyakorolt nyomás, valamint a Törökországból és Oroszországból származó dömpingelt behozatal jelentős áralákínálása következtében csökkentek. Szokásos piaci helyzetben az uniós gazdasági ágazat – egyéb lehetőség híján a rendes ár szinten tartása révén – képes lenne minimalizálni az egységnyi előállítási költségek növekedésének hatását, ám erre egyértelműen nem kerülhetett sor az érintett országokból származó, mesterségesen alacsony árképzésű, dömpingelt behozatal által kifejtett nyomás okozta helyzetben.

               (63)

               Következésképpen a Bizottság az állítást elutasítja, és azt a végleges következtetést vonja le, hogy a kereslet gyengülése nem fejt ki olyan mértékű kedvezőtlen hatást, hogy az semmissé tegye az Oroszországból és Törökországból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati viszonyt.

               (64)

               Egyéb állítások és észrevételek hiányában a Bizottság megerősíti az ideiglenes rendelet (94)–(106) preambulumbekezdésében foglaltakat, beleértve azt a következtetést, mely szerint az érintett országokból származó dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.

         F.   AZ UNIÓS ÉRDEK

               (65)

               Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a ÇIB azt állította, hogy az intézkedések bevezetése olyan helyzetet eredményezne, melynek következtében az egyik panaszos, az ERNE Fittings, monopóliumhoz hasonló pozícióba kerülne az uniós piacon.

               (66)

               Megjegyzendő e tekintetben, hogy az ERNE a két panaszos egyike, ugyanakkor a másik panaszos, az INTERFIT, hasonló méretű vállalkozás. Emellett az ideiglenes rendelet mintába bevett uniós gyártói között egy harmadik uniós gyártó, a Virgilio CENA & Figli is szerepelt. Mindazonáltal jelentős számú kisebb vállalat működik az Unióban, melyek a vizsgált terméket gyártják és forgalmazzák, illetve az egyéb forrásból származó behozatal is jelentős. A fentiekre való tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem áll fenn az ERNE monopóliumának kockázata.

               (67)

               Egyéb észrevételek hiányában a Bizottság megerősíti az ideiglenes rendelet (107)–(117) preambulumbekezdését, beleértve azt a következtetést, mely szerint nem szól kényszerítő ok az érintett országokból származó dömpingelt behozatalra vonatkozó intézkedések bevezetése ellen.

         G.   VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK

   1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

               (68)

               Különös észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (118)–(120) preambulumbekezdésének tartalmát a Bizottság megerősíti.

         2.   Végleges intézkedések

               (69)

               A dömpingre, a kárra, az okozati összefüggésekre és az uniós érdekre vonatkozóan megállapított következtetésekre tekintettel és az alaprendelet 9. cikkével összhangban megállapítást nyert, hogy az Oroszországból és Törökországból származó érintett termék behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni, amelynek mértéke az alacsonyabb vám szabályának megfelelően a megállapított dömpingkülönbözet és a kár megszüntetéséhez szükséges szint közül az alacsonyabb, amely minden esetben a dömpingkülönbözet.

               (70)

               Oroszország tekintetében az orosz exportáló gyártók együttműködésének hiányában az országos dömpingkülönbözetet az ideiglenes rendelet (21)–(31) preambulumbekezdésében részletezetteknek megfelelően számítottak ki, és e dömpingkülönbözetet a Bizottság megerősíti.

               (71)

               Törökország tekintetében – figyelembe véve, hogy viszonylag kis mértékben működtek együtt – az ideiglenes rendelet (49) preambulumbekezdésében részletezettek értelmében a maradvány dömpingkülönbözet alapját egy ésszerű módszer képezte, mely olyan különbözetet eredményezett, amely meghaladja a három együttműködő vállalat egyéni különbözetei közül a legmagasabbat, és e maradvány dömpingkülönbözetet a Bizottság megerősíti.

               (72)

               A fentiek alapján a javasolt vámtételek a következők:

                           Ország

                           Vállalat

                           Végleges dömpingellenes vám (%)

                           Oroszország

                           Minden vállalat

                           23,8

                           Törökország

                           RSA

                           9,6

                           Sardogan

                           2,9

                           Unifit

                           12,1

                           Összes többi vállalat

                           16,7

               (73)

               Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyéni dömpingellenes vámtételeket a vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezen vámtételek (ellentétben a „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámokkal) ennélfogva kizárólag az érintett országokból származó olyan behozatalokra alkalmazandók, melyeket az említett vállalatok és meghatározott jogalanyisággal rendelkező jogi személyek állítottak elő. E vámtételek nem vonatkoznak az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem említett vállalatok – beleértve a felsoroltakkal kapcsolatban álló vállalatokat – által előállított importált termékekre; azokra a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételek lesznek alkalmazandók.

               (74)

               Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtétel alkalmazására irányuló bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy eladási egységek létrehozását követően) haladéktalanul a Bizottsághoz (11) kell intézni, mellékelve minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, valamint a belföldi és exporteladásokhoz kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például az ilyen névváltozással vagy a gyártási és eladási egységben bekövetkezett változással függnek össze. Adott esetben a rendelet az egyéni vámtételek előnyeiből részesülő vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosulni fog.

               (75)

               Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényezőkről és szempontokról, amelyek alapján az Oroszországból és Törökországból származó egyes vasból vagy acélból készült csőszerelvények és -illesztékek behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését, valamint az ideiglenes vám formájában biztosított összegek végleges beszedését javasolták (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). A felek lehetőséget kaptak továbbá arra, hogy e tájékoztatást követően adott határidőn belül ismertethessék észrevételeiket.

               (76)

               A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a panaszostól, a két törökországi együttműködő exportáló gyártótól és a ÇIB részéről érkeztek beadványok. A török gyártók és a ÇIB meghallgatást kértek, melyre lehetőséget kaptak.

               (77)

               A panaszos egyetértett valamennyi nyilvánosságra hozott megállapítással. A két török exportőr és a ÇIB által beterjesztett szóbeli és írásos észrevételek megismételték az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően tett észrevételeket. Megjegyzendő, hogy egyik fél sem emelt kifogást a megállapítások alapjául szolgáló adatok ellen.

               (78)

               Az aszimmetrikus módszer – beleértve a nullázást – dömpingkalkulációban történő alkalmazásának indoklását és az azzal kapcsolatos állításra adott választ a fenti (24)–(33) preambulumbekezdés tartalmazza. A török líra használatát az exportár eltéréseinek megállapításakor a fenti (29) preambulumbekezdés részletezi, amely a vonatkozó állításra is kitér. Az exportárakban mutatkozó eltérések azonosításakor súlyozott átlagárak helyett számtani átlagárakat alkalmaztak; ezt a fenti (30) preambulumbekezdés részletezi, amely a vonatkozó állításra is kitér. Az állítást, melynek értelmében a tengeri fuvarozás révén keletkezett haszonkulcsot be kellene foglalni az exportárba, a fenti (19) preambulumbekezdés részletezi; az állítást elutasították. Az állítást, mely szerint a török és orosz behozatal összesített értékelése az értékesítések eltérő földrajzi eloszlásából adódóan nem indokolt, a fenti (43) és (44) preambulumbekezdés részletezi; az állítást elutasították. Az állítást, mely szerint az uniós gazdasági ágazat a megnövekedett piaci részesedése tükrében nem szenvedett kárt, a fenti (48)–(50) preambulumbekezdés tartalmazza; az állítást elutasították.

               (79)

               Tekintettel arra, hogy a végleges nyilvánosságra hozatalt követően nem hoztak fel olyan érveket, amelyek az ügy elbírálásának eredményeire hatással lehettek volna, a fent részletezett következtetéseket a Bizottság nem módosította.

         H.   AZ IDEIGLENES VÁM VÉGLEGES BESZEDÉSE

               (80)

               Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet nagyságára, és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, szükségesnek tekinthető, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket a kivetett végleges vám összegének mértékéig véglegesen beszedjék,

         ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni az Oroszországból és Törökországból származó, jelenleg az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 és ex 7307 99 80 KN-kód alá tartozó (TARIC-kódok: 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 és 7307998098), vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült csőszerelvények és -illesztékek (öntött szerelvények, karimák és menetes szerelvények kivételével) importjára, melyek legnagyobb külső átmérője nem haladja meg a 609,6 mm-t, és melyeket tompahegesztésre vagy egyéb célokra használnak fel.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

               Ország

               Vállalat

               Dömpingellenes vám (%)

               TARIC-kiegészítő kód

               Oroszország

               Minden vállalat

               23,8

               —

               Törökország

               RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Isztambul

               9,6

               B295

               SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Isztambul

               2,9

               B296

               UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Isztambul

               12,1

               B297

               Összes többi vállalat

               16,7

               B999

         (3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
   2. cikk
   Az Oroszországból és Törökországból származó, egyes vasból vagy acélból készült csőszerelvények és -illesztékek behozataláról szóló 699/2012/EU rendelet értelmében ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni.
   3. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2013. január 17-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. GILMORE

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  HL L 203., 2012.7.31., 37. o.

      (3)  HL C 320., 2011.11.1., 4. o.

      (4)  HL L 275., 2008.10.16., 18. o. és HL L 233., 2009.9.4., 1. o.

      (5)  T-274/02, Ritek Corp. és a Prodisc Technology Inc. v Tanács [2006] ECR II-4305, § 57.

      (6)  T-274/02, Ritek Corp. és a Prodisc Technology Inc. v Tanács [2006] ECR II-4305, § 60.

      (7)  T-274/02, Ritek Corp. és a Prodisc Technology Inc. v Tanács [2006 ECR II 4305], § 51. – utolsó mondat.

      (8)  A WTO vitarendező testületének jelentése, Európai Közösségek – Indiából származó pamut ágynemű importjára vonatkozó dömpingellenes vámok

      (9)  T-274/02, Ritek Corp. és a Prodisc Technology Inc. v Tanács [2006 ECR II 4305], § 98-103.

      (10)  HL L 234., 1995.10.3., 4. o.

      (11)  Európai Bizottság, Kereskedelmi Főigazgatóság, H Igazgatóság, N105 08/20 Hivatal, 1049 Brüsszel, BELGIUM.


title: A Bizottság 160/2013/EU végrehajtási rendelete ( 2013. február 21. ) a 162/2003/EK, a 971/2008/EK, az 1118/2010/EU, a 169/2011/EU rendeletnek és a 888/2011/EU végrehajtási rendeletnek a diklazuril állati takarmányban való felhasználására vonatkozó engedély jogosultjának neve tekintetében történő módosításáról  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               22.2.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 49/50

         A BIZOTTSÁG 160/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2013. február 21.)
   a 162/2003/EK, a 971/2008/EK, az 1118/2010/EU, a 169/2011/EU rendeletnek és a 888/2011/EU végrehajtási rendeletnek a diklazuril állati takarmányban való felhasználására vonatkozó engedély jogosultjának neve tekintetében történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Janssen Pharmaceutica NV az 1831/2003/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének értelmében kérelmet nyújtott be, amelyben kéri az engedély jogosultja nevének módosítását az egy takarmány-adalékanyag engedélyezéséről szóló, 2003. január 30-i 162/2003/EK bizottsági rendeletben (2), az egy kokcidiosztatikum takarmány-adalékanyagként történő új felhasználásáról szóló, 2008. október 3-i 971/2008/EK bizottsági rendeletben (3), a diklazuril brojlercsirkék takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Janssen Pharmaceutica N.V.) és a 2430/1999/EK rendelet módosításáról szóló, 2010. december 2-i 1118/2010/EU bizottsági rendeletben (4), a diklazuril gyöngytyúkok takarmány-adalékanyagaként történő felhasználásának engedélyezéséről (az engedély jogosultja a Janssen Pharmaceutica N.V.) szóló, 2011. február 23-i 169/2011/EU bizottsági rendeletben (5), valamint a diklazuril brojlerpulykák takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Janssen Pharmaceutica N.V.) és a 2430/1999/EK rendelet módosításáról szóló, 2011. szeptember 5-i 888/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletben (6).

               (2)

               A kérelmező állítása szerint az Eli Lilly and Company Ltd. 2011. július 7-i hatállyal felvásárolta a Janssen Pharmaceutica NV társaság Janssen Animal Health részlegét, és most már e vállalat birtokolja a diklazuril adalékanyag értékesítési jogát. A kérelmező megfelelő adatokkal támasztotta alá kérelmét.

               (3)

               Az engedély feltételeinek javasolt módosítása kizárólag adminisztratív jellegű, és nem vonja maga után az érintett adalékanyag újbóli értékelését. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot értesítették a kérelemről.

               (4)

               Annak érdekében, hogy az Eli Lilly and Company Ltd. gyakorolhassa értékesítési jogait, módosítani kell az engedély feltételeit.

               (5)

               Ezért a 162/2003/EK, a 971/2008/EK, az 1118/2010/EU, a 169/2011/EU rendeletet és a 888/2011/EU végrehajtási rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

               (6)

               Mivel semmilyen biztonsági ok nem indokolja a 162/2003/EK, a 971/2008/EK, az 1118/2010/EU, a 169/2011/EU rendelet és a 888/2011/EU végrehajtási rendelet e rendelet általi módosításának azonnali alkalmazását, a már meglévő készletek felhasználására helyénvaló átmeneti időszakot biztosítani.

               (7)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 162/2003/EK rendelet módosítása
   A 162/2003/EK rendelet mellékletének 2. oszlopában a „Janssen Pharmaceutica NV” helyébe az „Eli Lilly and Company Ltd.” szöveg lép.
   2. cikk
   A 971/2008/EK rendelet módosítása
   A 971/2008/EK rendelet mellékletének 2. oszlopában a „Janssen Pharmaceutica nv” helyébe az „Eli Lilly and Company Ltd.” szöveg lép.
   3. cikk
   Az 1118/2010/EU rendelet módosítása
   Az 1118/2010/EU rendelet mellékletének 2. oszlopában a „Janssen Pharmaceutica NV” helyébe az „Eli Lilly and Company Ltd.” szöveg lép.
   4. cikk
   A 169/2011/EU rendelet módosítása
   A 169/2011/EU rendelet mellékletének 2. oszlopában a „Janssen Pharmaceutica N.V.” helyébe az „Eli Lilly and Company Ltd.” szöveg lép.
   5. cikk
   A 888/2011/EU végrehajtási rendelet módosítása
   A 888/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének 2. oszlopában a „Janssen Pharmaceutica N.V.” helyébe az „Eli Lilly and Company Ltd.” szöveg lép.
   6. cikk
   Átmeneti intézkedés
   A szóban forgó adalékanyag e rendelet hatálybalépésének időpontját megelőzően alkalmazandó rendelkezéseknek megfelelő, már meglévő készleteit továbbra is forgalomba lehet hozni, és kimerülésükig fel lehet használni.
   7. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2013. február 21-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

      (2)  HL L 26., 2003.1.31., 3. o.

      (3)  HL L 265., 2008.10.4., 3. o.

      (4)  HL L 317., 2010.12.3., 5. o.

      (5)  HL L 49., 2011.2.24., 6. o.

      (6)  HL L 229., 2011.9.6., 9. o.


title: A Bizottság 94/2013/EU végrehajtási rendelete ( 2013. február 1. ) a 162/2011/EU rendeletnek a spanyolországi rizsintervenciós központok tekintetében történő módosításáról

text:
               2.2.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 33/17

         A BIZOTTSÁG 94/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2013. február 1.)
   a 162/2011/EU rendeletnek a spanyolországi rizsintervenciós központok tekintetében történő módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) (1) és különösen annak 41. cikkére, összefüggésben 4. cikkével,
   mivel:

               (1)

               A rizsintervenciós központok kijelöléséről szóló, 2011. február 21-i bizottsági rendelet (2) mellékletében kijelölésre kerültek a rizsintervenciós központok.

               (2)

               Az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a mezőgazdasági termékek állami intervenció keretében történő felvásárlása és értékesítése tekintetében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. december 11-i 1272/2009/EU bizottsági rendelet (3) 55. cikke (1) bekezdésének megfelelően Spanyolország megküldte a Bizottságnak rizsintervenciós központjainak módosított jegyzékét, valamint az e központokhoz kapcsolódó, az uniós szabályozásban előírt minimumfeltételeket teljesítő raktározási helyszínként engedélyezett raktárhelyiségek (4) jegyzékét.

               (3)

               Ezért a 162/2011/EU rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, továbbá közzé kell tenni az interneten a kapcsolódó raktározási létesítmények jegyzékét és valamennyi, az állami intervencióban érdekelt szereplők számára szükséges információt.

               (4)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 162/2011/EU rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2013. február 1-jén.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 47., 2011.2.22., 11. o.

      (3)  HL L 349., 2009.12.29., 1. o.

      (4)  Az egyes intervenciós központokhoz kapcsolódó raktárhelyiségek címe az Európai Bizottság EURÓPA/mezőgazdaság honlapján található: http://ec.europa.eu/agriculture/cereals/legislation/index_en.htm

      MELLÉKLET
      A 162/2011/EU rendelet mellékletében a „SPANYOLORSZÁG” című szakasz helyébe a következő szöveg lép:

         „SPANYOLORSZÁG

                     Andalucía

                     Aragón

                     Castilla y León

                     Castilla La Mancha

                     Extremadura

                     Navarra”


title: A Bizottság 1380/2011/EU végrehajtási rendelete ( 2011. december 21. ) a tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarakra vonatkozó különös feltételek tekintetében a 798/2008/EK rendelet módosításáról  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               23.12.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 343/25

         A BIZOTTSÁG 1380/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2011. december 21.)
   a tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarakra vonatkozó különös feltételek tekintetében a 798/2008/EK rendelet módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a baromfi és keltetőtojás Közösségen belüli kereskedelmére és harmadik országból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló, 2009. november 30-i 2009/158/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 25. cikke (1) bekezdésének b) pontjára,
   mivel:

               (1)

               Az azon harmadik országok, területek, övezetek és területi egységek jegyzékének megállapításáról, ahonnan baromfi és baromfitermékek behozhatók a Közösségbe és átszállíthatók a Közösségen, valamint az állat-egészségügyi bizonyítványok követelményeinek megállapításáról szóló, 2008. augusztus 8-i 798/2008/EK bizottsági rendelet VIII. melléklete (2) megállapítja a tenyész- és haszonbaromfi (kivéve a laposmellű futómadarak) behozatalára, illetve a naposcsibék és a keltetőtojások (kivéve a laposmellű futómadarak naposcsibéi és keltetőtojásai) behozatalára vonatkozó különös feltételeket.

               (2)

               Az említett melléklet II. részének 8. pontja előírja, hogy amennyiben a naposcsibéket nem a keltetőtojást importáló tagállamban nevelik, azokat közvetlenül a végső rendeltetési helyre szállítják, és ott tartják legalább a kikeléstől számított három héten keresztül. Ez a követelmény megjelenik a 2009/158/EK irányelv IV. mellékletében szereplő, a naposcsibékre vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványminta I. részében.

               (3)

               A 798/2008/EK rendeletet IX. melléklete különös feltételeket állapít meg a tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak, valamint azok keltetőtojásai és naposcsibéi behozatalára vonatkozóan. Ezek a különös feltételek jelenleg nem tartalmaznak olyan hasonló rendelkezéseket a laposmellű futómadarakra vonatkozóan, mint az említett rendelet VIII. melléklete II. részének 2. pontja a baromfikra vonatkozóan.

               (4)

               Az említett, a baromfikra vonatkozó rendelkezés alkalmazása során szerzett tapasztalat azt mutatja, hogy e rendelkezést indokolt a laposmellű futómadarak naposcsibéire is kiterjeszteni.

               (5)

               A 798/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (6)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 798/2008/EK rendelet IX. melléklete II. részének 3. pontja helyébe a következő szöveg lép:

                  „3.

                  Az importált keltetőtojásból kikelt, tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarat a kikelés időpontjától számított legalább három héten keresztül a baromfikeltető állomáson vagy azon létesítmény(ek)ben tartják legalább három héten keresztül, ahová a baromfit a kikelést követően küldték.
                  Amennyiben a laposmellű futómadarak naposcsibéit nem a keltetőtojást importáló tagállamban nevelik, azokat közvetlenül a 2009/158/EK tanácsi irányelv (3) IV. mellékletében szereplő 2. egészségügyi bizonyítványminta I.10. és I.11. pontjában meghatározott végső rendeltetési helyre szállítják, és ott tartják a kikeléstől számított legalább három héten keresztül.

   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   Ez a rendelet 2012. február 1-jétől alkalmazandó.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2011. december 21-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 74. o.

      (2)  HL L 226., 2008.8.23., 1. o.

      (3)  HL L 343., 2009.12.22., 74. o.”


title: A Bizottság 131/2013/EU végrehajtási rendelete ( 2013. február 15. ) a kvótán felüli cukor és izoglükóz 2012/2013-as gazdasági évben csökkentett többletilletékkel történő uniós piacra bocsátásával kapcsolatos különleges intézkedések megállapításáról

text:
               16.2.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 45/1

         A BIZOTTSÁG 131/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2013. február 15.)
   a kvótán felüli cukor és izoglükóz 2012/2013-as gazdasági évben csökkentett többletilletékkel történő uniós piacra bocsátásával kapcsolatos különleges intézkedések megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és különösen annak 64. cikke (2) bekezdésére és 186. cikkére, összefüggésben 4. cikkével,
   mivel:

               (1)

               A 2011/2012. cukorpiaci évben az ömlesztett fehér cukor átlagos uniós gyártelepi ára elérte a 404 EUR/tonna referenciaár 175 %-át, a világpiaci árnál pedig tonnánként hozzávetőleg 275 EUR-val volt magasabb. Az uniós ár jelenleg 700 EUR/tonna körüli szinten stabilizálódott, ami a cukorpiac szervezésének reformja óta elért legmagasabb árszint, és zavarja az uniós piac cukorellátásának folyamatosságát. Mivel várható, hogy a 2012/2013. gazdasági évben ez a már most is magas ár tovább emelkedik, jelentős a kockázata annak, hogy komoly piaci zavarok keletkeznek, amelyeket megfelelő óvintézkedések segítségével meg kell előzni.

               (2)

               A 2012/2013. gazdasági évre becsült kereslet és kínálat alapján a cukorpiac zárókészletei vélhetően legalább 0,5 millió tonnával el fognak maradni a 2011/2012. évitől. Ez az adat már figyelembe veszi a preferenciális megállapodások előnyeiben részesülő harmadik országokból származó importot.

               (3)

               Másrészről viszont a várható jó termés miatt a becslések az 1234/2007/EK rendelet 56. cikkében meghatározott kvótán felül megközelítőleg 5 400 000 tonna mennyiségű cukor előállításával számolnak. Figyelembe véve a cukortermelőknek az említett rendelet 62. cikke szerinti bizonyos ipari felhasználások tekintetében várható szerződéses kötelezettségeit, valamint a kvótán felüli cukor kivitelére a 2012/2013-as évre vonatkozó kötelezettségeket, még így is jelentős, legalább 2 000 000 tonna kvótán felüli cukormennyiség fog rendelkezésre állni. Az uniós cukorpiac szűk kínálatának enyhítése és a túlzott mértékű áremelkedés elkerülése érdekében e cukormennyiség egy részét elérhetővé lehetne tenni az Európai Unió piacán.

               (4)

               A folyamatos piaci ellátottság érdekében kvótán felüli cukrot kell piacra bocsátani. Indokolt lehetővé tenni, hogy minden olyan esetben, amikor arra a 2012/2013-as gazdasági év során szükség van, ilyen intézkedést lehessen hozni.

               (5)

               Az 1234/2007/EK rendelet 186. és 188. cikke értelmében a Bizottság szükség szerint intézkedéseket hozhat a piaci zavarok vagy azok veszélyének elkerülése érdekében, különösen abban az esetben, ha az említett helyzet az uniós árak számottevő emelkedése miatt következik be, feltéve, hogy e célkitűzést nem lehet a szóban forgó rendelet alapján rendelkezésre álló más intézkedés segítségével elérni. Az 1234/2007/EK rendelet azonban nem ír elő a jelenlegi piaci körülményeknek megfelelő olyan konkrét intézkedéseket, amelyekkel a tartósan magas cukorárat mérsékelni lehetne, és lehetővé lehetne tenni, hogy ésszerű ár mellett valósuljon meg az uniós piac cukorellátása, egyedül a rendelet 186. cikke alapján hozható intézkedés.

               (6)

               Az 1234/2007/EK rendelet 64. cikkének (2) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a többletmennyiségek felhalmozódásának elkerülése érdekében a kvótán felül termelt cukorra és izoglükózra kivetett többletilletéket kellően magas szinten állapítsa meg. A kvótán felüli cukortermelésre vonatkozóan a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2006. június 29-i 967/2006/EK bizottsági rendelet (2) 3. cikkének (1) bekezdése az illetéket tonnánként 500 EUR-ban határozza meg.

               (7)

               A kvótán felül termelt cukor korlátozott mennyiségére célszerű csökkentett többletilletéket megállapítani, tonnánkénti értékét olyan szinten rögzítve, amely lehetővé teszi a méltányos bánásmódot az EU cukortermelőivel szemben, biztosítja az uniós cukorpiac megfelelő működését, és segít az uniós és a világpiaci cukorárak közötti különbség csökkentésében annak veszélye nélkül, hogy többlet halmozódna fel az EU piacán.

               (8)

               Mivel az 1234/2007/EK rendelet kvótákat állapít meg mind a cukorra, mind az izoglükózra vonatkozóan, hasonló intézkedést indokolt alkalmazni a kvótán felül termelt izoglükóz megfelelő mennyiségére is, hiszen ez utóbbi bizonyos mértékig a cukor helyettesítője a kereskedelmi forgalomban.

               (9)

               A kínálat növelése érdekében a cukor- és izoglükóz-termelőknek a tagállamok illetékes hatóságainál olyan igazolásért kell folyamodniuk, ami alapján a kvótán felül termelt bizonyos mennyiségeket csökkentett többletilleték mellett az Európai Unió piacán értékesíthetik.

               (10)

               A csökkentett többletilleték kifizetésére a kérelem elfogadását követően és az igazolás kiállítását megelőzően kell, hogy sor kerüljön.

               (11)

               Az igazolások érvényességét az ellátási helyzet gyors javulása érdekében helyénvaló időben korlátozni.

               (12)

               Az egyes termelők által egy kérelmezési időszakban igényelhető mennyiségek felső korlátainak megállapítása és az igazolásnak a termelő saját termelésére való korlátozása lehetővé kell, hogy tegye az e rendelet által létrehozott rendszeren belüli spekulatív műveletek megelőzését.

               (13)

               Kérelmük benyújtásával a cukortermelők kötelezik magukat a kérelemben megjelölt mennyiségű cukor előállításához felhasznált cukorrépa minimálárának megfizetésére. Célszerű pontosítani a kérelmekkel kapcsolatos minimális támogathatósági feltételeket.

               (14)

               A tagállamok illetékes hatóságai értesítik a Bizottságot a beérkezett kérelmekről. Az értesítések egyszerűsítése és egységesítése érdekében célszerű mintát rendelkezésre bocsátani.

               (15)

               A Bizottság gondoskodik arról, hogy az igazolásokat csak az e rendeletben meghatározott mennyiségi korlátok erejéig adják ki. Ennek érdekében a Bizottságnak a beérkezett kérelmekre egy elosztási együtthatót kell tudnia megállapítania.

               (16)

               A tagállamoknak azonnal tájékoztatniuk kell a kérelmezőket arról, hogy az igényelt mennyiséget teljesen vagy részben fogadták-e el.

               (17)

               Az illetékes hatóságoknak értesíteniük kell a Bizottságot azokról a mennyiségekről, amelyekre csökkentett többletilleték mellett igazolást állítottak ki. Ebből a célból a Bizottságnak célszerű mintát rendelkezésre bocsátani.

               (18)

               Az Európai Unió piacára bocsátott azon cukormennyiségekre, amelyek meghaladják az e rendelet alapján kiállított igazolások szerinti mennyiséget, az 1234/2007/EK rendelet 64. cikke (2) bekezdésében meghatározott többletilletéket kell kivetni. Helyénvaló ezért rendelkezni arról, hogy azon kérelmezőknek, akik nem teljesítik a részükre kiállított igazolás tárgyát képező mennyiség uniós piacra bocsátására vonatkozó kötelezettségüket, tonnánként 500 EUR összeget is kelljen fizetniük. Ezen egységes megközelítésmód az e rendelettel bevezetett mechanizmussal kapcsolatos visszaélések megelőzését szolgálja.

               (19)

               A cukor belső piaca és a kvótarendszer irányítása tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet alkalmazásának részletes szabályairól szóló, 2006. június 29-i 952/2006/EK bizottsági rendelet (3) 13. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában a kvótacukorra és kvótán kívüli cukorra vonatkozó átlagárak megállapítása céljából az e rendelet alapján kiállított igazolások tárgyát képező cukrot kvótacukornak kell tekinteni.

               (20)

               Az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozat (4) 2. cikke (1) bekezdésének a) pontja megállapítja, hogy a cukorágazat piacának közös szervezése keretein belül nyújtott hozzájárulások és egyéb vámok saját forrásokat alkotnak. Ezért a szóban forgó összegek megállapításának időpontját meg kell határozni a Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 2007/436/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló, 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet (5) 2. cikke (2) bekezdésének és 6. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében.

               (21)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A többletilleték ideiglenes csökkentése
   (1)   A 967/2006/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésétől eltérően az 1234/2007/EK rendelet VI. mellékletében megállapított kvótán felül termelt és a 2012/2013-as gazdasági évben az Európai Unió piacára bocsátott maximum 150 000 tonna fehércukor-egyenértékben kifejezett cukor és 8 000 tonna izoglükóz szárazanyag mennyiségére a többletilleték összege tonnánként 224 EUR-ban kerül megállapításra.
   (2)   Az (1) bekezdésben előírt csökkentett többletilletéket a 2. cikkben említett kérelem elfogadását követően és a 6. cikkben említett igazolás kiállítását megelőzően kell befizetni.
   2. cikk
   Igazolás kérelmezése
   (1)   Az 1. cikkben meghatározott feltételek igénybevételéhez a cukor- és izoglükóz-termelőknek igazolást kell kérniük.
   (2)   Kérelmet kizárólag az 1234/2007/EK rendelet 57. cikkével összhangban jóváhagyott olyan répacukor- és nádcukortermelő vagy izoglükóz-termelő vállalkozás nyújthat be, amely a rendelet 56. cikke alapján részesült a 2012/2013-as gazdasági évre kiosztott termelési kvótából.
   (3)   A kérelmezők kérelmezési időszakonként egy kérelmet nyújthatnak be a cukorra és egyet az izoglükózra vonatkozóan.
   (4)   Az igazolások iránti kérelmet faxon vagy elektronikus levélben annak a tagállamnak az illetékes hatóságánál kell benyújtani, amelyben a vállalkozást engedélyezték. A tagállamok illetékes hatóságai megkövetelhetik, hogy az elektronikus úton benyújtott kérelmeket az 1999/93/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) értelmezése szerinti fokozott biztonságú elektronikus aláírással lássák el.
   (5)   A kérelmeknek az alábbi feltételeknek kell megfelelniük:

               a)

               a kérelmeknek tartalmazniuk kell:

                           i.

                           a kérelmező nevét, címét és közösségi adószámát; valamint

                           ii.

                           a kérelmezett, fehércukor-egyenértékben és izoglükóz szárazanyagban kifejezett tonnánkénti mennyiségeket egész számra kerekítve;

               b)

               a folyó kérelmezési időszakban kérelmezett, fehércukor-egyenértékben és izoglükóz szárazanyagban kifejezett tonnánkénti mennyiségek a cukor esetében nem haladhatják meg az 50 000 tonnát, az izoglükóz esetében pedig a 2 500 tonnát;

               c)

               amennyiben a kérelem cukorra vonatkozik, a kérelmező kötelezi magát az e rendelet 6. cikkével összhangban kiállított igazolások által lefedett mennyiségű cukormennyiségnek megfelelő cukorrépa 1234/2007/EK rendelet 49. cikkében meghatározott minimálárának megfizetésére;

               d)

               a kérelmet annak a tagállamnak a hivatalos nyelvén, illetve hivatalos nyelveinek egyikén kell megírni, amelyben azt benyújtják;

               e)

               a kérelemnek tartalmaznia kell egy erre a rendeletre való hivatkozást, valamint a kérelmek benyújtási határidejét;

               f)

               a kérelmező az e rendeletben meghatározottakhoz képest nem vezethet be további feltételt.

         (6)   Az a kérelem, amelyet nem az (1)–(5) bekezdés rendelkezéseinek megfelelően nyújtanak be, nem fogadható el.
   (7)   Benyújtását követően a kérelmet visszavonni vagy módosítani még akkor sem lehet, ha a kérelmezett mennyiséget csak részben fogadták el.
   3. cikk
   A pályázatok benyújtása
   A kérelmek benyújtására rendelkezésre álló időszak 2013. február 26-án, brüsszeli idő szerint 12.00 órakor ér véget.
   4. cikk
   A kérelmek továbbítása a tagállamok által
   (1)   A tagállamok illetékes hatóságai a 2. cikkben meghatározott feltételek alapján döntenek arról, hogy az adott kérelem elfogadható-e. Amennyiben az illetékes hatóságok úgy ítélik meg, hogy az adott kérelem nem fogadható el, haladéktalanul értesítik a kérelmezőt.
   (2)   Az illetékes hatóság legkésőbb pénteken, faxon vagy elektronikus levélben értesíti a Bizottságot az előző kérelmezési időszak folyamán benyújtott elfogadható kérelmekről. Az értesítések nem tartalmazzák a 2. cikk (5) bekezdése a) pontjának i. alpontjában említett adatokat. Azok a tagállamok, amelyekhez egyetlen kérelmet sem nyújtottak be, de rendelkeznek cukor- vagy izoglükóz-kvótával a 2012/2013-as gazdasági évre, erről ugyanezen határidőn belül értesítést küldenek a Bizottságnak.
   (3)   Az értesítések formátumát és tartalmát a Bizottság által a tagállamok rendelkezésére bocsátott minták alapján kell meghatározni.
   5. cikk
   A határértékek túllépése
   Amennyiben a tagállamok illetékes hatóságai által a 4. cikk (2) bekezdése alapján adott információ arra utal, hogy a kérelmezett mennyiségek meghaladják az 1. cikkben meghatározott határértékeket, a Bizottság:

               a)

               megállapít egy elosztási együtthatót, amelyet a tagállamok alkalmaznak az értesítésekben szereplő igazolási kérelmek által lefedett mennyiségekre;

               b)

               elutasítja azokat a kérelmeket, amelyekről még nem kapott értesítést.

         6. cikk
   Az igazolások kiállítása
   (1)   Az 5. cikk sérelme nélkül az azt a hetet követő tizedik munkanapon, amikor a kérelmezési időszak véget ér, az illetékes hatóság kiállítja az igazolásokat azon kérelmek vonatkozásában, amelyekről a 4. cikk (2) bekezdésének megfelelően értesítést küldött a Bizottságnak.
   (2)   Hétfőnként a tagállamok értesítik a Bizottságot a cukor és/vagy izoglükóz azon mennyiségeiről, amelyhez az előző hét folyamán igazolásokat állítottak ki.
   (3)   Az igazolás mintáját a melléklet határozza meg.
   7. cikk
   Az igazolások érvényessége
   Az igazolások a kiállításukat követő második hónap végéig érvényesek.
   8. cikk
   Az igazolások átruházása
   Az igazolásokkal járó jogok és kötelezettségek nem ruházhatók át.
   9. cikk
   Az árak bejelentése
   A 952/2006/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése alkalmazásában az e rendelet alapján kiállított igazolások által lefedett eladott cukormennyiség kvótacukornak tekintendő.
   10. cikk
   Megfigyelés
   (1)   A kérelmezők a 952/2006/EK rendelet 21. cikke (1) bekezdésében előírt havi tájékoztatást kiegészítik azokkal a mennyiségekkel, amelyekre e rendelet 6. cikkével összhangban igazolást kaptak.
   (2)   Az e rendelet alapján kiállított igazolás birtokosa 2013. október 31-ig bizonyítja az illetékes tagállami hatóság előtt, hogy a kapott igazolás által lefedett teljes mennyiséget az Európai Unió piacára bocsátotta. Az igazolás által lefedett, de a vis maiortól eltérő okból az uniós piacra nem bocsátott mennyiségek minden egyes tonnája után tonnánként 276 EUR-t kell fizetni.
   (3)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az Európai Unió piacára nem bocsátott mennyiségekről.
   (4)   A tagállamok kiszámítják és tájékoztatják a Bizottságot az egyes termelők által a kvótán felül előállított cukor és izoglükóz teljes mennyisége, illetve a termelők által a 967/2006/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének második albekezdése szerint a termelők rendelkezésére álló mennyiség közötti különbségről. Amennyiben egy termelőnél a kvótán felüli cukor és izoglükóz fennmaradó mennyiségei kisebbek, mint az e rendelet alapján a termelőnek kibocsátott igazolásban szereplő mennyiség, a termelőnek tonnánként 500 EUR-t kell fizetnie a különbség után.
   (5)   A tagállamok a (3) és (4) bekezdésben előírt értesítéseket 2014. június 30-ig küldik el a Bizottságnak.
   11. cikk
   A jogosultság megállapításának időpontja
   Az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 2. cikke (2) bekezdésének és 6. cikke (3) bekezdése a) pontjának alkalmazásában az uniós jogosultság megállapításának dátuma megegyezik a kérelmező által fizetendő többletilleték e rendelet 1. cikke (2) bekezdésének megfelelő befizetésének dátumával.
   12. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
   Ez a rendelet 2014. június 30-án hatályát veszti.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2013. február 15-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 176., 2006.6.30., 22. o.

      (3)  HL L 178., 2006.7.1., 39. o.

      (4)  HL L 163., 2007.6.23., 17. o.

      (5)  HL L 130., 2000.5.31., 1. o.

      (6)  HL L 13., 2000.1.19., 12. o.

      MELLÉKLET

         A 6. cikk (3) bekezdésében említett igazolásminta

      IGAZOLÁS
      a 967/2006/EK rendelet 3. cikkében előírt illeték csökkentéséhez a 2012/2013-as gazdasági év vonatkozásában

                  Tagállam:

                  Kvótabirtokos:

                  Termék:

                  Kérelmezett mennyiség:

                  A kibocsátott igazolásokban szereplő mennyiség:

                  Fizetett illeték (EUR/t):

                  224

                  A 2012/2013-as gazdasági év vonatkozásában a 967/2006/EK rendelet 3. cikkében előírt illeték az igazolásban szereplő mennyiségekre nem alkalmazandó, feltéve, hogy a(z) 131/2013/EU végrehajtási rendeletben és különösen annak 2. cikke (5) bekezdésének c) pontjában megállapított szabályokat tiszteletben tartották.

                  A tagállam illetékes hatóságának aláírása

                  Kiállítás kelte

                  Az igazolás a kiállítását követő második hónap végéig érvényes.