title: A Tanács 372/2013/EU végrehajtási rendelete ( 2013. április 22. ) az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1008/2011/EU végrehajtási rendelet módosításáról

text:
               24.4.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 112/1

         A TANÁCS 372/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2013. április 22.)
   az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1008/2011/EU végrehajtási rendelet módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, valamint 11. cikkének (3), (5) és (6) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
   mivel:
   A.   AZ ELJÁRÁS

   1.   Korábbi vizsgálatok és meglévő dömpingellenes intézkedések

               (1)

               2005 júliusában a Tanács az 1174/2005/EK rendeletével (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK) származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára. Az intézkedések 7,6 % és 46,7 % közötti dömpingellenes értékvám kivetését foglalták magukban.

               (2)

               A témakörre vonatkozó időközi felülvizsgálatot követően, 2008 júliusában a Tanács a 684/2008/EK rendelettel (3) egyértelművé tette, hogy az eredeti vizsgálat mely termékkörre terjedt ki.

               (3)

               2009 júniusában, a kijátszás elleni vizsgálatot követően a Tanács a 499/2009/EK rendelettel (4) kiterjesztette az 1174/2005/EK rendelet keretén belül „az összes többi vállalatra” kivetett végleges dömpingellenes vámot a Thaiföldön feladott, akár Thaiföldről származóként, akár nem ilyenként bejelentett kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára.

               (4)

               2011 októberében, az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti megszűnésre vonatkozó felülvizsgálatot követően a Tanács az 1008/2011/EU végrehajtási rendelettel (5) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a KNK-ból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára. Az 1008/2011/EU végrehajtási rendelet szintén fenntartotta a (3) preambulumbekezdésben szereplő kiterjesztett vámot.

         2.   Részleges időközi felülvizsgálat megindítása

               (5)

               A megszűnés felülvizsgálata során az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) megállapította, hogy az intézkedések bevezetése a verseny átalakulását eredményezte az uniós piacon. A legalacsonyabb vámtétellel rendelkező kínai exportáló gyártó – akinek az eredeti vizsgálat alkalmával piacgazdasági elbánást ítéltek meg – ugyanis képes volt ténylegesen lefedni az uniós piac jelentős részét és számottevően növelni importrészesedését az Unióban. A kínai acélpiac torzulásaira vonatkozó meggyőző bizonyítékok alapján a Bizottságnak szintén kétségei támadtak az eredeti piacgazdasági elbánás meghatározását illetően. Ebben az összefüggésben megváltoztak azok a körülmények, amelyek alapján elrendelték a meglévő intézkedéseket, és ez a változás tartósnak tűnt.

               (6)

               Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2012. február 14-én közzétett értesítéssel (6) (a továbbiakban: a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít hivatalból, mely a dömpingnek a kínai exportáló gyártók tekintetében történő kivizsgálására korlátozódik.

         3.   A felülvizsgálati időszak

               (7)

               A dömping mértékére vonatkozó vizsgálat a 2011. január 1. és 2011. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki.

         4.   Az érintett felek

               (8)

               A Bizottság a részleges időközi felülvizsgálat kezdeményezéséről hivatalosan értesítette az exportáló gyártókat, az ismert, érintett független importőröket, a KNK hatóságait és az uniós gazdasági ágazatot. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül.

               (9)

               A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.

               (10)

               Tekintettel az exportáló gyártók és független importőrök esetlegesen nagy számára, helyénvalónak tűnt annak mérlegelése, hogy az alaprendelet 17. cikke szerint mintavételt kell-e alkalmazni. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – az alaprendelet 17. cikke szerint felkérte a fent említett feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben előírt információkat. Két exportáló gyártó és nyolc független importőr jelezte együttműködési szándékát. Így tehát sem az exportáló gyártók, sem pedig a független importőrök esetében nem volt szükség mintavételre.

               (11)

               A Bizottság kérdőívet és a piacgazdasági elbánás igénylésére szolgáló űrlapot küldött valamennyi ismert érintett félnek és azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. Egy kínai exportáló gyártótól – Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd (a továbbiakban: Noblelift) – és három független importőrtől érkezett válasz.

               (12)

               A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, melyet a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek tartott. Ellenőrző látogatásra került sor a Noblelift, Changxing (Csanghszing), KNK telephelyén.

               (13)

               Figyelembe véve, hogy a KNK-beli exportáló gyártó számára, akinek a piacgazdasági elbánást nem adták meg, egy rendes értéket is meg kell határozni, a következő gyártó telephelyén, az analóg országnak választott Brazíliában ellenőrzésre került sor:

                           —

                           Paletrans Equipamentos Ltda, Cravinhos, São Paulo (a továbbiakban: Paletrans).

         B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

   1.   Érintett termék

               (14)

               Az e felülvizsgálatban érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban érintett és a termékkör meghatározására irányuló időközi felülvizsgálat során tisztázott termékkel, vagyis a KNK-ból származó, jelenleg az ex 8427 90 00 és ex 8431 20 00 KN-kód alá besorolt kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik, azaz alváz és hidraulika. E rendelet alkalmazásában kézi emelőkocsinak olyan kocsi minősül, amely görgőkkel ellátott, raklapok mozgatására szolgáló emelővillákkal rendelkezik, és amelyet a gyalogos gépkezelő sima, egyenletes, kemény felületen, csuklós kar segítségével kézi erővel tol, von és kormányoz. A kézi emelőkocsikat kizárólag arra tervezték, hogy az emelőkar pumpálásával olyan magas szintre lehessen velük emelni a rakományt, hogy az elszállítható legyen, és nincs más kiegészítő funkciójuk vagy felhasználásuk, mint például i. a rakományok mozgatása és emelése magasabbra helyezésük vagy raktározásuk segítése céljából (magasemelők); ii. raklapok egymásra helyezése (rakodógépek); iii. a rakománynak a munkavégzés szintjére történő emelése (ollós emelők); vagy iv. a rakomány felemelése és mérése (mérleges raklapemelők).

         2.   Hasonló termék

               (15)

               A vizsgálat megerősítette, hogy az érintett termék és a KNK-ban gyártott és a KNK belföldi piacán értékesített termékek, valamint az analóg országban – Brazíliában – gyártott és értékesített termékek, továbbá az uniós gyártók által előállított és az EU-ban értékesített termékek alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint felhasználása megegyezik.

               (16)

               Ezért e termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.

         C.   DÖMPING

   a)   Piacgazdasági elbánás

               (17)

               Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a KNK-ból származó behozatallal kapcsolatos dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésének megfelelően kell meghatározni azon gyártók esetében, amelyekről megállapították, hogy eleget tesznek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeknek, vagyis ahol beigazolódik, hogy piacgazdasági feltételek érvényesülnek a hasonló termék gyártása és értékesítése tekintetében. Ezeket a feltételeket a tájékozódás megkönnyítése érdekében az alábbiakban foglaljuk össze:

                           —

                           az üzleti döntések és a költségek a piaci jelzésekhez igazodnak, jelentős állami beavatkozás nélkül, és a főbb ráfordítások költségei alapvetően a piaci értékeket tükrözik,

                           —

                           a vállalkozások egy átlátható könyvelést vezetnek, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá, és amelyet minden területen alkalmaznak,

                           —

                           nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások,

                           —

                           a csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak,

                           —

                           a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik.

               (18)

               Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján a Noblelift igényelt piacgazdasági elbánást, aki a megadott határidőn belül benyújtotta a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó űrlapot.

               (19)

               A Bizottság felkutatott valamennyi szükségesnek tartott információt, és az érintett vállalat telephelyén ellenőrzött minden információt, amelyet a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben benyújtottak.

               (20)

               A vizsgálat megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak során a Noblelift a kínai melegen hengerelt szénacélért – a végtermék összköltségének hozzávetőleg 25 %-át kitevő fő nyersanyagért – a figyelembe vett időszak nemzetközi árainál megközelítőleg 24–31 %-kal alacsonyabb, következésképpen jelentős mértékben torzított árat fizetett. A nemzetközi árakat a Steel Business Briefing
                   (7) és a COMEXT uniós és észak-amerikai piac importáraira vonatkozó statisztikái alapján határozták meg. Mindezek alapján megállapítást nyert, hogy a kínai acélárak alapjában véve nem a piaci értéket tükrözik. Ezen túlmenően a nyersanyagok piacán bevett gyakorlatnak számít az állami beavatkozás. A vas- és acélipar tekintetében Kína 12. ötéves terve (2011–2015) számos intézkedést foglal magában, így a kínai állam szigorú ellenőrzése miatt az acélipari vállalatoknak nincs lehetőségük a kínai kormány utasításaitól eltérő módon folytatni tevékenységüket. Következésképpen megállapítható, hogy a Noblelift nem felel meg a piacgazdasági elbánás első feltétele által támasztott követelményeknek.

               (21)

               Ezenkívül a 2010. pénzügyi év során egy kapcsolódó vállalat a Noblelift számára két kölcsönre vonatkozóan bankgaranciát adott, amely mind a kapcsolódó vállalat, mind a Noblelift összes eszközének jelentős részét kitette. A bankgarancia sem a Noblelift pénzügyi kimutatásaiban, sem pedig a kapcsolódó vállalat könyvelésében nem jelent meg. Ez nincs összhangban a 24. számú (kapcsolt felekre vonatkozó közzétételek) nemzetközi számviteli standarddal, a könyvvizsgáló pedig nem emelt kifogást ezzel a gyakorlattal kapcsolatban. A kapcsolt felekkel folytatott tranzakciók pénzügyi kimutatásokban történő közzététele azért bír jelentőséggel, mert felhívhatja a figyelmet a vállalat pénzügyi helyzetét esetlegesen befolyásoló tényezőkre. Az olyan jelentős kötelezettségvállalások – mint a kérdéses bankgaranciák – közzétételének az elmulasztása, ebben az esetben megakadályozza, hogy megfelelően lehessen értékelni a vállalat tevékenységét, különösképpen pedig a vállalatot érintő kockázatokat, illetve lehetőségeit. Ennélfogva megállapítható, hogy a vállalat könyvviteli nyilvántartását nem a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően ellenőrizték, és így nem teljesülnek a második feltétel által támasztott követelmények.

               (22)

               Végezetül, a Noblelift nyereségadó-kedvezmény, illetve támogatás formájában állami juttatásban részesült, amelyek torzítják pénzügyi helyzetét, és így a vállalat nem felel meg a harmadik feltétel által támasztott követelményeknek.

               (23)

               Az exportáló gyártó és az uniós gazdasági ágazat lehetőséget kapott, hogy a fenti megállapításokkal kapcsolatban észrevételt tegyen.

               (24)

               A piacgazdasági elbánással kapcsolatos eredmények nyilvánosságra hozatalát követően a Noblelift további információkat kért az acél nemzetközi piaci árának kiszámításáról. A vállalat úgy érvelt, hogy a nyersanyagárak torzulásait nem a piacgazdasági elbánás elutasításával, hanem a dömping kiszámítása során a rendes érték kiigazításával kell kezelni. Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja azonban igen egyértelműen fogalmaz és kimondja, hogy „a főbb ráfordítások költségei alapvetően a piaci értékeket tükrözik”. A torzult nyersanyagárak kezelése céljából a dömping kiszámításánál alkalmazott kiigazítás ezért alapvetően értelmetlenné tenné a 2. cikk (7) bekezdésének c) pontját. Következésképpen az észrevételek nem befolyásolták a fenti megállapításokat.

               (25)

               A végleges megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően a Noblelift megismételte érveit. A vállalat elsősorban arra hivatkozott, hogy a Bizottság nem tette közzé a részletes információkat, vagyis a nyersanyagárak közötti különbségek kiszámítása során felhasznált összes adatot.

               (26)

               Ezzel kapcsolatban először is azt kell megjegyezni, hogy a Bizottság számos alkalommal feltüntette az acélárak összehasonlításához használt adatok forrását. A Bizottság megismételte az eljárás során már korábban adott válaszát, miszerint a Steel Business Briefingen alapuló árak szerzői jogvédelem alatt álltak, mivel a szolgáltatás előfizetéssel vehető igénybe. A Bizottság következésképpen nem jogosult közvetlenül nyilvánosságra hozni ezeket az adatokat, de az adatbázis máskülönben rendelkezésre áll és megfelelő díj ellenében hozzáférhető. Mindazonáltal, a felhasznált adatokat a szellemi tulajdon védelme és a védelemhez való jog közötti egyensúly érdekében a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselője ellenőrizte, aki jóváhagyta az árkülönbözet kiszámítását és az ellenőrzés eredményéről tájékoztatta a Nobleliftet.

               (27)

               Meg kell továbbá jegyezni, hogy a Steel Business Briefing pontos leírást tartalmaz az alkalmazott módszertanról (méretek, vastagság, szélesség, szállítási pont). Ezek általános paraméterek és a nyersanyagárak összehasonlításának részletességére vonatkozóan is iránymutatásul szolgálnak abból a célból, hogy meg lehessen állapítani, hogy a fontosabb inputok alapjában véve piaci értéket tükröznek-e. A Bizottság európai és észak-amerikai árakat alkalmazott referenciaként.

               (28)

               A Noblelift továbbá azzal érvelt, hogy a KNK-beli és a nemzetközi acélárak közötti különbségek az eredeti vizsgálatkor nem jelentették azt, hogy a vállalat nem teljesíti a piacgazdasági elbánás első feltételét. Az eredeti vizsgálat keretében ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2005. január 27-i 128/2005/EK bizottsági rendelet (8) (22) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően „Mind a négy vállalat esetében megállapítást nyert, hogy […] a költségek és az árak a piaci értéket tükrözték”. Az eredeti vizsgálat valóban nem állapított meg jelentős különbözetet a KNK-ban helyben gyártott nyersanyag, illetve a nemzetközi árakon beszerzett nyersanyag árai között. Ez a következtetés ugyanakkor nem jelenti azt, hogy amennyiben a körülmények megváltoztak és az árak között különbség tapasztalható, az intézmények egy későbbi vizsgálat alkalmával ne azonosítsák az árkülönbözetet. Az alábbi (76) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a körülmények jelentős mértékben megváltoztak 2004 (az eredeti vizsgálat időpontja) és 2011 (a jelenlegi felülvizsgálat vizsgálati időszaka) között, vagyis hét év alatt. E tekintetben, és különösképpen a 2010. évi megszűnésre vonatkozó felülvizsgálat alatt meggyőző bizonyítékokat gyűjtöttek a KNK-beli acélpiacon tapasztalt, az állami beavatkozásnak betudható ártorzulásokról. Többek között ez szolgáltatott okot a jelenlegi felülvizsgálat hivatalból történt megindítására, és ami a jelenlegi vizsgálat alkalmával bizonyítást is nyert (lásd a fenti (20) preambulumbekezdést).

               (29)

               Következő lépésként a Noblelift megismételte arra vonatkozó észrevételeit, hogy a kölcsöngaranciák nem jártak anyagi hatással, illetve az állami juttatások elhanyagolható mértékű hatást gyakoroltak. Meg kell jegyezni, hogy e tekintetben az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja egyértelműen fogalmaz, és nem tesz említést a pénzügyi eredményekre gyakorolt anyagi hatásról („a vállalkozás egy átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak”). Mindenesetre, a fenti (21) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően, a jelentős kötelezettségvállalások – mint a kérdéses kölcsöngaranciák – közzétételének elmulasztása, megakadályozza, hogy megfelelően lehessen értékelni a vállalat tevékenységét, különösképpen pedig a vállalatot érintő kockázatokat, illetve lehetőségeit. Az állami juttatásokat illetően a Bizottság már a vizsgálat alatt eljuttatta válaszát a félnek, amely szerint a juttatások összege meghaladta a 10 milliárd RMB-t. Következésképpen ezeket az érveket nem lehetett elfogadni.

               (30)

               A Noblelift végezetül azzal érvelt, hogy a vizsgálatot le kellet volna zárni, minthogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott, a piacgazdasági elbánásról szóló döntés meghozatalára megjelölt három hónapos határidőt nem tartották be. E tekintetben hivatkozni kell az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 1225/2009/EK tanácsi rendeletet módosító, 2012. december 12-i 1168/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9) bevezetett módosításra, illetve annak visszamenőleges hatályára. Meg kell továbbá jegyezni, hogy a piacgazdasági elbánásról szóló döntés meghozatalára a vizsgálattal összefüggő eljárási szempontok, illetve a rendelkezésre álló idő szűkössége miatt nem került sor a vizsgálat megkezdésétől számított három hónapon belül. A piacgazdasági elbírálással összefüggésben felmerült kérdések összetettebbé válása rámutatott, hogy gyakorlatilag nincs mód betartani a három hónapos határidőt. Ugyanakkor meg kell említeni, hogy a döntésre fordított idő nem befolyásolta az eredményt.

               (31)

               Ebből adódóan megállapításra került, hogy a piacgazdasági elbánás megadása mellett felsorakoztatott érvek nem megalapozottak.

               (32)

               A fentiek figyelembevételével, továbbá az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja alapján a Noblelift nem részesül piacgazdasági elbánásban.

         b)   A rendes érték

               (33)

               Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a nem piacgazdasággal rendelkező országok számára és abban az esetben, ha nem lehetett megadni a piacgazdasági elbánást, az átalakulóban lévő országok számára a rendes értéket egy hasonló országban alkalmazott ár vagy számtanilag képzett értéke alapján kell meghatározni.

               (34)

               Az eredeti vizsgálatban a rendes érték megállapításához Kanada szolgált analóg országként. Minthogy azonban Kanadában megszűnt a gyártás, Brazíliát tervezték figyelembe venni analóg országként az e felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben.

               (35)

               Két exportáló gyártó és egy importőr kifogást emelt az ellen javaslat ellen, hogy Brazíliát használják analóg országként. A Brazília választása ellen felsorakoztatott érvek szerint a hazai gyártók igen szűk köre miatt a kézi emelőkocsik brazíliai piacára alacsony fokú verseny jellemző és ennek következtében Brazíliában úgy az eladási árak, mint a nyereség és a termelési költségek magasak. A kérdéses exportáló gyártók Indiát, Malajziát vagy Tajvant javasolták megfelelő analóg országokként.

               (36)

               Ezeket a megjegyzéseket követően a Bizottság 38 indiai, három tajvani, kettő malajziai és kettő brazíliai ismert kéziemelőkocsi-gyártóval vette fel a kapcsolatot a vonatkozó kérdőív megküldésével. Együttműködésre csupán egy brazíliai gyártó mutatkozott hajlandónak: Paletrans.

               (37)

               A végleges megállapítások, illetve a bizottsági javaslat nyilvánosságra hozatalát követően a felek ismét jelezték, hogy Brazília nem tekinthető megfelelő analóg országnak, minthogy a brazíliai piacon nincs verseny. A felek állítása szerint az együttműködő analóg országbeli gyártó a brazíliai piacon monopolhelyzetben van, amelyet magas importvámok erősítenek. A további észrevételek arra vonatkoztak, hogy az analóg országbeli gyártónak a nem bizalmas jellegű kérdőívre adott válasza több ponton is hiányos volt. A felek végül azt állították, hogy tekintettel az analóg országbeli gyártó és az érintett ország exportáló gyártója között fennálló különbségekre, kiigazításokra van szükség.

               (38)

               Brazília analóg országként való megfelelőségét illetően meg kell jegyezni, hogy jóllehet az analóg országbeli gyártó számít a brazíliai piac legfőbb gyártójának, nincs monopolhelyzetben. Konkurenciát jelent számára még legalább két helyi gyártó, illetve a jelentős mértékű import is, és az analóg országbeli gyártó haszonkulcsa is összeegyeztethető a szabadpiaccal.

               (39)

               A (36) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően, Brazília analóg országként történő kiválasztásával kapcsolatban a vizsgálat korai szakaszában emelt kifogásokat követően a Bizottság négy különböző ország 45 gyártójával vette fel a kapcsolatot, többek között a Noblelift által javasolt vállalatokkal. A telefonon és e-mailben történt többszöri megkeresés ellenére e vállalatok közül csupán egy brazíliai gyártó nyújtotta be a kért információkat és működött együtt a vizsgálat során.

               (40)

               Az állítólagos hiányosságokkal kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a vizsgálatban csak egy analóg országbeli gyártó működött együtt. Ez ugyan nem számít szokatlannak, de az adatok közzétételének szempontjából nehézséget jelent. Mivel az analóg országbeli gyártók együttműködésbe történő bevonása gyakran nehézségekbe ütközik, a Bizottságnak szavatolnia kell a bizalmas információk magas szintű védelmét. A jelen esetben a nem bizalmas jellegű adatok közzététele félreértésre adott okot az állítólagos hiányosságokra vonatkozóan, de ezeket tisztázták a felekkel. Nevezetesen egy fél részéről érkezett kifogás, amely szerint az analóg országbeli gyártó hiányos válasza kellő indok, hogy Brazília ne számítson analóg országnak, és mivel a Bizottság nem tud rendes értéket megállapítani, a vizsgálatot meg kell szüntetni. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a jelen vizsgálat során a Bizottság a dömping kiszámításához szükséges összes információnak birtokában volt.

               (41)

               Brazília analóg országnak való alkalmasságát megkérdőjelező észrevételek tehát nem elfogadhatók.

               (42)

               A kiigazításra vonatkozó észrevétellel kapcsolatban meg kell említeni, hogy figyelembe vették a brazíliai gyártó és a kínai exportáló gyártó kereskedelmi szintjei közötti eltérést, mégpedig a kereskedelmi szint kiigazításának alkalmazásával (lásd az alábbi (59) preambulumbekezdést).

               (43)

               Végezetül, az egyik fél jelezte, hogy az analóg országban alkalmazott 14 %-os importvám következtében esetlegesen fellépő torzító hatás miatt kiigazításra van szükség. Ez az érvelés nem elfogadható, mivel semmilyen kapcsolat nem állapítható meg az importvám és a belföldi piac árszínvonala között.

               (44)

               Brazília következésképpen megfelelő analóg ország, mivel a legalább két gyártó vállalatot és a jelentős mértékű importot figyelembe véve a verseny megfelelőnek tekinthető.

               (45)

               Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először azt vizsgálta, hogy reprezentatív volt-e a Paletrans hasonló termék független fogyasztók számára történt belföldi értékesítése. E tekintetben megállapították, hogy az ilyen értékesítések teljes volumene elérte a Noblelift Unióba irányuló teljes exportértékesítésének legalább 5 %-át.

               (46)

               A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a Paletrans által a belföldi piacon értékesített hasonló termékek egyes típusai között vannak-e olyanok, amelyek rendeltetésük és a felhasznált anyagok tekintetében kellőképpen összehasonlíthatók az Unióba irányuló exportra értékesített Noblelift típusokkal. A vizsgálat megállapította, hogy a Paletrans által a belföldi piacon értékesített több típus is kellőképpen összehasonlítható az Unióba exportált Noblelift típusokkal.

               (47)

               A Bizottság ezt követően az analóg országbeli gyártó vonatkozásában megvizsgálta, hogy a belföldi piacon értékesített hasonló termék összehasonlítható típusai rendes kereskedelmi forgalomban eladott terméknek voltak-e tekinthetők. Ez úgy történt, hogy a Bizottság minden terméktípus esetében megállapította, mekkora volt a felülvizsgálati időszak során a hazai piacon független vevőknek történő nyereséges értékesítés aránya.

               (48)

               Amennyiben egy bizonyos terméktípus a kiszámított előállítási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesített mennyisége az adott típus teljes értékesítésének több mint 80 %-át képviselte, és ha az említett típus súlyozott eladási átlagára megegyezett az egységnyi előállítási költséggel, vagy meghaladta azt, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg. Valamennyi összehasonlítható terméktípus esetében ez a helyzet áll fent, és a rendes értéket az egyes összehasonlítható terméktípusoknak a felülvizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése árainak súlyozott átlaga alapján számították ki.

               (49)

               A nem összehasonlítható típusok esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének értelmében a szükség esetén kiigazított előállítási költség és az ehhez hozzászámított belföldi értékesítés ésszerű százaléka, az általános és igazgatási költségek, valamint az indokolt belföldi nyereségességi árrés alapján lehet megállapítani. Az eladási, általános és igazgatási költségek, valamint a nyereség a szokásos kereskedelmi forgalomban, az analóg országbeli gyártó hasonló terméke előállításának, illetve értékesítésének tényleges adatain alapult. Meg kell jegyezni, hogy az ezek alapján megállapított árat a (59) preambulumbekezdésben foglaltak szerint kiigazították, elsősorban a Noblelift exportértékesítése és az analóg országbeli gyártó belföldi értékesítése közötti kereskedelmi szintben megmutatkozó különbség figyelembevételének céljából.

               (50)

               Az egyetlen együttműködő exportáló gyártó kifogásolta, hogy a Bizottság dömpingre vonatkozó számításai „csonkított termékkódokon” alapulnak és az összehasonlítás során alkalmazott paraméterekkel kapcsolatban egyáltalán nem szolgáltattak információt.

               (51)

               Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdése szerint a dömpingkülönbözetet rendszerint a vonatkozó tisztességes összehasonlítást szabályozó rendelkezéseknek megfelelően a rendes érték súlyozott átlagának az összes exportügylet árának súlyozott átlagával való összehasonlítása alapján állapítják meg.

               (52)

               A tisztességes összehasonlítással kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a termékkódok a vizsgálat során a vállalatok által benyújtott igen nagy mennyiségű és rendkívül részletes adat strukturálását és rendszerezését segítik elő. A termékkódok használata az érintett termék, illetve a hasonló termék kategóriáján belül a különböző termékjellemzők részletesebb elemzésében nyújt segítséget.

               (53)

               A Bizottság számos paraméterrel kapcsolatban gyűjtött információt (alvázanyag, festett alváz, emelőkapacitás, hidraulikus rendszer típusa, munkahossz, villa, villák közötti távolság, kormányzott kerék anyaga, villagörgő anyaga, villagörgő típusa, fék típusa) azonban annak érdekében, hogy valamennyi exportügyletet figyelembe vehesse, ebben az esetben indokoltnak tűnt és lehetőség kínálkozott, hogy az összehasonlítást bizonyos, a legmegbízhatóbb jellemzőkkel rendelkező paraméterek alapján végezze el (alvázanyag, festett alváz, kormányzott kerék anyaga, villagörgő anyaga, villagörgő típusa).

               (54)

               A tisztességes összehasonlítás, valamint az egyezések növelésének érdekében az összehasonlítást a legmegbízhatóbb jellemzők alapján végezték el. Hangsúlyozni kell, hogy a Bizottság semmilyen adatot nem hagyott figyelmen kívül. Nem szokatlan azonban, hogy míg a termékkódokban használt bizonyos paraméterek kisebb súllyal bírnak, addig bizonyos más paraméterek biztosabb alapként szolgálnak a tisztességes összehasonlításra. Az összehasonlítás során a fizikai vagy egyéb különbségek alapján egyetlen terméket sem hagytak figyelmen kívül, és új terméktípusok létrehozására sem került sor. Éppen ellenkezőleg, az összehasonlítás kiterjedt az összes értékesítésre. Jóllehet elismerték, hogy más paraméterek bizonyos mértékben befolyásolták az árakat, alkalmasabbnak bizonyult a számításokat az öt legjelentősebb paraméter alapján elvégezni, minthogy ez vezetett a legjelentősebb számú egyezéshez.

               (55)

               Az összehasonlítást eljárási szempontból tekintve meg kell jegyezni, hogy az exportáló gyártónak minden lehetősége megvolt a szóban forgó ügy kapcsán végzett számítások véleményezésére. A számítások minden részletét több alkalommal is közzétették.

               (56)

               Ezért a fenti állításokat el kellett utasítani.

         c)   Exportár

               (57)

               A kínai exportáló gyártó minden, az Unióba irányuló exportértékesítése közvetlenül független uniós ügyfeleknek történt. Az exportárakat ezért az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg.

               (58)

               Az egyik fél azt kérte, hogy a számítások foglalják magukban az alváz és hidraulikus rendszer exportértékesítését is. Ezt a kérést a Bizottság elfogadta.

         d)   Összehasonlítás

               (59)

               A rendes érték súlyozott átlagának az exportár súlyozott átlagával való összehasonlítását gyártelepi alapon, azonos kereskedelmi szinten végezték. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében – az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően – figyelembe vették az árakat, illetve az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló tényezők közötti különbségeket. E célból, ahol az alkalmazható és indokolt, kiigazítások formájában megfelelő engedményeket alkalmaztak a következő tényezők közötti különbségekre: kereskedelmi szintek (az analóg ország belföldi piacán másfajta ügyfeleknek történt értékesítések becsült árkülönbsége), (az exportáló országban felmerülő belföldi szállítási költségeket és az Unióba történő tengeri fuvarozáshoz kapcsolódó költségeket tartalmazó) szállítási költségek, biztosítási (tengeri biztosítási költség), anyagmozgatási, rakodási és járulékos költségek, (az exportértékesítéssel kapcsolatos) jutalékok, (az exportértékesítéssel kapcsolatos) bankköltségek, (a meghatározott fizetési feltételeken és kamatlábakon alapuló) hitelköltségek és (a felhasznált csomagolóanyagok költségeit tartalmazó) csomagolási költségek.

               (60)

               Az egyetlen együttműködő exportáló gyártó kérelmét követően a rendes értéket kiigazították, miután indokoltnak találták az analóg országbeli gyártó és az érintett ország exportáló gyártója által használt acél vastagsága közötti különbségre vonatkozó kiigazítást. A kiigazítás alapjául a vastagságban megmutatkozó különbségnek az acél analóg országbeli gyártó által Brazíliában értékesített hasonló termék árában képviselt hányadához viszonyított aránya szolgált. Ez a dömpingkülönbözet módosulását eredményezte (lásd az alábbi (73) preambulumbekezdést). A további közzétételt (amely az acélvastagságra vonatkozó kiigazítással kapcsolatos észrevételek megtételére hívott fel) követően az egyik fél megkérdőjelezte a szóban forgó kiigazítást a tényszerű bizonyítékok hiányára hivatkozva. A fél rámutatott továbbá, hogy az exportáló gyártó által a kiigazításra vonatkozóan benyújtott, bizalmasnak nem minősülő anyagok hiányosak voltak, és ezáltal megsértette a többi fél védelemhez való jogát. A Bizottság ellenőrizte a rendelkezésre álló, az acél vastagságára vonatkozó kiigazítás alapjául szolgáló adatokat és megállapította, hogy a kiigazítás indokolt volt.

               (61)

               Az egyetlen együttműködő exportőr számos további kiigazítást kérelmezett a hatékonyság és a termelékenység terén fennálló különbségekre hivatkozva, így többek között azt állította, hogy az analóg országbeli gyártó termelékenysége (az egy dolgozóra vetített termelés) alacsonyabb, míg az egységnyi nyersanyag-felhasználása magasabb.

               (62)

               Először is azt kell megjegyezni, hogy annak ellenére, hogy fennállhatnak különbségek az egyes vállalatok hatékonysága és termelékenysége között, a vezérelv alapján az exportárak és a rendes értékek összehasonlíthatóságát kell biztosítani, ami nem követeli meg, hogy az analóg országbeli gyártó és a nem piacgazdasággal rendelkező ország exportáló gyártójának körülményei minden tekintetben megegyezzenek. Kizárólag az szolgálhat alapként a kiigazításra, ha az analóg országbeli gyártó, illetve a nem piacgazdasággal rendelkező ország exportáló gyártója esetében az árakat, illetve az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló tényezők között különbségek vannak.

               (63)

               Hangsúlyozni kell azt is, hogy a vizsgálat nem tárt fel arra utaló körülményt, hogy az analóg ország gyártójának gyártási eljárása ne lett volna kellően hatékony.

               (64)

               A költségtényezőket (például a termelékenységet) nem lehet egymástól szétválasztani és külön-külön értékelni. Annak megállapítására, hogy egy adott költségtényező révén (például a termelékenységgel) szerzett előnyöket ellensúlyozzák-e a többi költségtényező következtében keletkező hátrányok, átfogó elemzést kell végezni. Az alacsony munkaerő-felhasználás valójában gyakran a magasabb szintű automatizáció eredménye, amely viszont más területeken növeli meg a költségeket (értékcsökkenés, tőke, finanszírozás, előállítási költségek). Kizárólag egy átfogó elemzés keretein belül lenne lehetséges meghatározni az egyes költségtényezők között fennálló összes különbséget, illetve az árakra és az árak összehasonlíthatóságára gyakorolt hatást, amely indokolná a kiigazítást. Éppen ezért az érveket a Bizottság nem fogadja el.

               (65)

               A fentieken túl az egy egységre jutó energiafelhasználás közötti különbségre, valamint az egy egységre jutó értékcsökkenés, illetve előállítási költségek közötti különbségekre hivatkozó kiigazítási kérelmek megalapozatlanok voltak. Ezenfelül az energiahatékonyság kapcsán nem fejtették ki, hogy a gyártási folyamat mely elemei miatt nem rendelkezik megfelelő hatékonysággal a brazíliai gyártó az egyetlen együttműködő exportáló gyártóhoz képest. A kiigazítás összegének megállapítása (a termelékenységbeli különbségeken alapuló) az egy egységre vetített munkaerőköltségbeli különbség és munkaerőköltség összköltségen belüli részesedésének aránya alapján történt. Az energiahatékonyság és az említett arány közötti kapcsolatot, valamint az értékcsökkenés és az előállítási költségek közötti különbségeket nem fejtették ki, és ezek nem is érthetők. Az érveket ezért a Bizottság elutasítja.

               (66)

               Az egyik fél azt állította, hogy a paraméterekre – többek között az emelőkapacitásra és villára – vonatkozóan is kiigazításokat kell megállapítani. E tekintetben hivatkozni kell az összehasonlítás során alkalmazott paraméterek kapcsán tett megjegyzésekre (lásd az (50) preambulumbekezdést), amelyekben kifejtették, hogy a legnagyobb számú egyezés érdekében az összehasonlítás a legfontosabb paraméterekre terjedt ki. Az érveket egyetlen esetben sem támasztották alá.

               (67)

               A következő kiigazítási igény arra vonatkozott, hogy az exportáló gyártó szabadalmazott technológiát alkalmaz. Ezt az állítást azonban további adatokkal nem támasztották alá. Nevezetesen, az exportáló gyártó elmulasztotta számszerűsíteni a kiigazítás mértékét. Az egyetlen benyújtott információt az állítólagos szabadalmi dokumentum testesítette meg. A kiigazítást egy később benyújtott dokumentumban ugyan részben számszerűsítették, de ezt nem támasztották alá bizonyítékokkal. Éppen ezért az érvet a Bizottság nem fogadja el.

               (68)

               Az acélvastagság szerinti kiigazítás (lásd a fenti (60) preambulumbekezdést) már tartalmazza a nyersanyagok felhasználásának terén megmutatkozó hatékonyságbeli különbségek miatt kért kiigazítást, mivel a különböző vastagságú acél alkalmazása csökkentheti a teljes acélfelhasználást.

               (69)

               Végezetül az exportáló gyártó kijelentette, hogy az analóg ország gyártója által használt értékesítési csatornától eltérő csatornán keresztül értékesített, különösképpen eredetiberendezés-gyártói (a továbbiakban: OEM) alapon eladott márka nélküli termékek esetében. Ennek megfelelően az említett különbséget tükröző kiigazítást kért. A fent említetteknek megfelelően (lásd az (59) preambulumbekezdést) a kereskedelmi szint kiigazítása megtörtént. Ennek alapjául az analóg ország belföldi piacán másfajta ügyfeleknek történt értékesítések – többek között OEM eladások – becsült árkülönbsége szolgált. Az információk bizalmas jellege miatt e kiigazításnak a mértéke nem nyilvános, mivel felfedné az egyetlen analóg országbeli gyártó által szolgáltatott adatok alapján meghatározott rendes értéket. Ezért azt a következtetést kell levonni, hogy ezeket a különbségeket, amelyekre vonatkozóan a kiigazítást igényelték, már figyelembe vették.

               (70)

               Ki kell ugyanakkor emelni, hogy az exportáló gyártó elmulasztotta számszerűsíteni a kérelmezett kiigazítást. A gyártó csupán arra vonatkozóan tett említést, hogy egy másik eljárás alkalmával 40 %-os kiigazítást ítéltek meg. Egy másik eljárás keretében megítélt kiigazítást (minthogy az az adott eljárás egyedi körülményeit tükrözi) nem lehet a jelen esetben a kiigazítás számszerűsítésére szolgáló referenciaként alkalmazni.

               (71)

               A további közzétételeket (amelyek az acélvastagságra vonatkozó kiigazítással kapcsolatos észrevételek megtételére hívtak fel) követően az exportáló gyártó további (az acélvastagságra vonatkozó kiigazításhoz nem kapcsolódó) kiigazítások iránti kérelmeket nyújtott be: ezek a festésre, fogantyúra, illetve a brazíliai acélárakra vonatkozó kiigazításokat tartalmazták.

               (72)

               Első és legfontosabb szempontként meg kell jegyezni, hogy a kérelmeket az észrevételek megtételére kijelölt határidő lejárta után nyújtották be, és azokat így formai okokra hivatkozva nem vették figyelembe. A kérelmeket egyetlen esetben sem számszerűsítették, illetve támasztották alá. Kérelmei kapcsán a vállalat nem szolgált bizonyítékokkal, és azt sem fejtette ki, hogy a különböző kiigazítások mértékét milyen módon számította ki, illetve kellene kiszámítani.

         e)   Dömpingkülönbözet

               (73)

               Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően típusonként összehasonlították a rendes érték súlyozott átlagát az érintett termék exportárának súlyozott átlagával. A vámfizetés nélküli, CIF uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet 70,8 %.

               (74)

               Az eredeti vizsgálat az exportáló gyártók esetében (a Noblelift kivételével) 28,5 % és 46,7 % közötti dömpingkülönbözetet állapított meg. Mivel azonban a jelenlegi felülvizsgálat során kizárólag a Noblelift működött együtt és az együttműködés jelentősnek tekinthető, hiszen a kínai export túlnyomó része a Noblelifttől származik, a Bizottság felülvizsgálta az összes többi exportőrre alkalmazott országos dömpingkülönbözetet. A maradvány dömpingkülönbözetet következésképpen a Noblelift esetében meghatározott szinten kell megállapítani, vagyis 70,8 %-on.

               (75)

               Az egyik fél azzal érvelt, hogy nem az egyetlen együttműködő exportáló gyártó dömpingkülönbözetéhez kell igazítani az országos vámot, minthogy nincs arra vonatkozó bizonyíték, hogy az import túlnyomó része ettől az egyetlen együttműködő exportőrtől származna. E tekintetben megerősítették, hogy a statisztikai adatok alapján a KNK-ból származó import túlnyomó része az egyetlen együttműködő exportáló gyártótól származik. Az érvet ezért a Bizottság elutasította.

         D.   A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE

               (76)

               Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően megvizsgálták azt is, hogy a megváltozott körülmények indokoltan tartósnak tekinthetők-e.

               (77)

               Ezzel kapcsolatban az eredeti vizsgálat nem állapított meg jelentős különbséget a kínai exportáló gyártók (többek között a Noblelift) által a KNK-ban, helyben beszerzett nyersanyagok ára, illetve a nemzetközi nyersanyagárak között. 2004 (az eredeti vizsgálat időpontja) és 2011 (a jelenlegi felülvizsgálati időszak) között a körülmények jelentős mértékben megváltoztak: a fő nyersanyagnak számító melegen hengerelt acél ára a nemzetközi áraknál 24–31 %-kal alacsonyabb volt. A kínai acélpiacra jellemző ártorzulások következtében ezek az árak nem tükrözték a piaci értéket (lásd a fenti (20) preambulumbekezdést). Ezalatt a hét év alatt a kínai acélpiac valóban gyökeres átalakuláson ment keresztül, a KNK nettó acélimportőr országból számottevő mennyiséget előállító acéltermelővé és világviszonylatban jelentős exportáló országgá vált, amely tény indokoltan tekinthető tartós jellegűnek.

               (78)

               Ezenfelül a kínai high-tech vállalkozások, többek között a Noblelift, 2008 óta nyereségadó-kedvezmény (15 %) formájában állami juttatásban részesülnek. Az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka során a vállalatokra 25 %-os általános adómérték vonatkozott. E körülményváltozás szintén jogosan tekinthető tartós jellegűnek.

               (79)

               A Bizottság ezért úgy vélte, hogy az időközi felülvizsgálat megindításához vezető körülmények a közeljövőben valószínűleg nem fognak olyan mértékben megváltozni, hogy az befolyásolhatná az időközi felülvizsgálat megállapításait. Ezért arra a következtetésre jutott, hogy a megváltozott körülmények tartósak, és a jelenlegi mértékű intézkedés alkalmazása többé nem indokolt.

         E.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

               (80)

               A felülvizsgálat eredményei alapján, illetve mivel az újonnan megállapított 70,8 %-os dömpingkülönbözet alacsonyabb az eredeti vizsgálat során meghatározott károkozást megszüntető szintnél (lásd a 128/2005/EK rendelet (120)–(123) preambulumbekezdését) helyénvalónak tűnik a Noblelift vállalattól, valamint minden más exportáló gyártótól származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vám 70,8 %-ra történő módosítása.

               (81)

               Az egyik fél megjegyezte, hogy az újonnan megállapított dömpingkülönbözetet nem az eredeti vizsgálat során meghatározott károkozást megszüntető szinthez kellett volna hasonlítani. Érvelése szerint minden egyes vizsgálatnak – így tehát még a dömpingre korlátozódó részleges felülvizsgálatnak is – ki kell terjednie a károkozást megszüntető szint megállapítására. E fél meglátása szerint a jelenlegi gyakorlat, amely nem terjed ki a károkozás-megállapításra, sérti az alacsonyabb vám szabályát. A fél azt is állította, hogy helyénvaló egy teljes időközi felülvizsgálat megindítása lett volna.

               (82)

               Ezzel összefüggésben azt kell megjegyezni, hogy mivel a Bizottság a dömpingre korlátozódó részleges időközi felülvizsgálatot kezdeményezett, e kereteken belül nincs mód a károkozás mértékének újbóli meghatározására. Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése értelmében indokolt esetben az intézkedések további fenntartása felülvizsgálható a Bizottság kezdeményezésére. Ennek alapján tehát nem áll fenn olyan kötelezettség, amely szerint a Bizottságnak hivatalból a dömpingre és a károkozásra egyaránt kiterjedő időközi felülvizsgálatot kell kezdeményeznie, illetve a felülvizsgálatnak indokoltnak kell lennie. A szóban forgó eset kapcsán a Bizottság elegendő információval és bizonyítékkal rendelkezett, hogy megindítson egy a dömpingre korlátozódó időközi felülvizsgálatot. Ezenfelül, amennyiben valamennyi időközi felülvizsgálat kiterjedne az okozott kár megállapítására, az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése szerinti dömpingre korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat lehetősége értelmét vesztené. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja. Mindazonáltal emlékeztetni kell arra, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében a szóban forgó érdekelt félnek lehetősége van kérelmezni károkozásra vonatkozó részleges időközi felülvizsgálatot.

               (83)

               Az alacsonyabb vám szabályát maradéktalanul tiszteletben tartották és az újonnan megállapított dömpingkülönbözet ténylegesen a (károkozással kapcsolatos legfrissebb adatokat tartalmazó) eredeti vizsgálat során meghatározott károkozást megszüntető szinthez hasonlították.

               (84)

               Az egyik fél állítása szerint a jelen esetben megfelelőbb lenne minimális importár alkalmazása, vagy rögzített vám kivetése.

               (85)

               Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy sem a minimális importár, sem pedig a rögzített vám nem alkalmazható olyan termékek esetében, amelyeknek igen nagyszámú, különböző árakon elérhető, illetve folytonosan változtatott, korszerűsített egyedi típusa létezik. Az ilyen nagyszámú vámszintek kezelése igen nagy nehézséget okozna. A szóban forgó eset kapcsán további korlátozást jelent, hogy a minimális importár alapjául a rendes érték szolgálna (minthogy a vám mértéke a dömpingtől függ), amely érték azonban egy analóg országbeli vállalat bizalmas adatai alapján kerülne meghatározásra. Az érveket ezért a Bizottság elutasítja.

               (86)

               A kötelező határidőkön belül az exportáló gyártó jelezte, hogy szándékában áll kötelezettségvállalást tenni. Mivel hivatalos ajánlat benyújtására azonban nem került sor, a Bizottság nem tudta alaposabban mérlegelni ezt a lehetőséget.

               (87)

               A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, melyek alapján az exportáló gyártókra vonatkozó vámot módosítani szándékoztak, és a felek lehetőséget kaptak észrevételek benyújtására.

               (88)

               A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket figyelembe vették.

               (89)

               Megjegyzendő, hogy az 1008/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (3) bekezdése értelmében az e rendelettel az „összes többi vállaltra” kivetett 70,8 %-os dömpingellenes vám alkalmazandó a Thaiföldön feladott – függetlenül attól, hogy Thaiföldről származóként jelentették-e be vagy sem –, az 1008/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (1) bekezdésében szereplő meghatározás szerinti kézi emelőkocsik és alapvető részegységeikre,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 1008/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

      „(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékre a nettó uniós határparitáson számított, vámfizetés előtti árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő:

                  Vállalat

                  Vám mértéke
                  (%)

                  Kiegészítő TARIC-kód

                  Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxing (Csanghszing), Zhejiang Province, 313100, Kína

                  70,8

                  A603

                  Összes többi vállalat

                  70,8

                  A999”

   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Luxembourgban, 2013. április 22-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. COVENEY

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  HL L 189., 2005.7.21., 1. o.

      (3)  HL L 192., 2008.7.19., 1. o.

      (4)  HL L 151., 2009.6.16., 1. o.

      (5)  HL L 268., 2011.10.13., 1. o.

      (6)  HL C 41., 2012.2.14., 14. o.

      (7)  www.steelbb.com/steelprices/

      (8)  HL L 25., 2005.1.28., 16. o.

      (9)  HL L 344., 2012.12.14., 1. o.


title: A Bizottság 900/2011/EU végrehajtási rendelete ( 2011. szeptember 7. ) a lazalocid-A-nátriumnak a fácánok, gyöngytyúkok, fürjek és foglyok – kivéve tojószárnyasok – takarmányadalékaként való engedélyezéséről (az engedély jogosultja az Apharma (Belgium) BVBA)  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               8.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 231/15

         A BIZOTTSÁG 900/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2011. szeptember 7.)
   a lazalocid-A-nátriumnak a fácánok, gyöngytyúkok, fürjek és foglyok – kivéve tojószárnyasok – takarmányadalékaként való engedélyezéséről (az engedély jogosultja az Apharma (Belgium) BVBA)
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik az adalékok takarmányokban történő felhasználásának engedélyezéséről, valamint az engedélyek megadásának feltételeiről és eljárásairól.

               (2)

               Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően engedélyezés iránti kérelmet nyújtottak be a lazalocid-A-nátriumra (CAS-szám: 25999-20-6) vonatkozóan. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.

               (3)

               A kérelem a lazalocid-A-nátrium (CAS-szám: 25999-20-6) fácánok, gyöngytyúkok, fürjek és foglyok – kivéve tojószárnyasok – takarmányadalékaként való engedélyezésére, valamint azoknak a „kokcidiosztatikumok és hisztomonosztatikumok” adalékkategóriába történő besorolására irányul.

               (4)

               A brojlercsirkék és a legfeljebb 16 hetes tojástermelésre nevelt csirkék esetében az 1455/2004/EK bizottsági rendelet (2) és a legfeljebb 16 hetes pulykák esetében a 874/2010/EK bizottsági rendelet (3) tíz évre engedélyezte a készítmény takarmányadalékként való használatát.

               (5)

               A lazalocid-A-nátriumnak (CAS-szám: 25999-20-6) fácánok, gyöngytyúkok, fürjek és foglyok – kivéve tojószárnyasok – esetében történő engedélyezésére irányuló kérelem alátámasztására új adatokat nyújtottak be. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2011. március 16-i véleményében (4) megállapította, hogy a javasolt használati feltételek mellett a lazalocid-A-nátrium (CAS-szám: 25999-20-6) nincs káros hatással sem az állatok vagy a fogyasztók egészségére, sem a környezetre, valamint hogy az adalékanyag hatékony a célfajoknál előforduló coccidiosis leküzdésére. A Hatóság úgy véli, hogy a bakteriális és az Eimeria spp. elleni rezisztencia tekintetében a forgalomba hozatalt követő felügyelet különleges követelményeire van szükség. A hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott közösségi referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban lévő takarmányadalékra alkalmazott analitikai módszerről szóló jelentést.

               (6)

               A lazalocid-A-nátrium (CAS-szám: 25999-20-6) értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően e készítmény használata az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezhető.

               (7)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A mellékletben meghatározott, a „kokcidiosztatikumok és hisztomonosztatikumok” adalékkategóriába tartozó készítmény takarmányadalékként való felhasználása a mellékletben meghatározott feltételek mellett engedélyezett.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2011. szeptember 7-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

      (2)  HL L 269., 2004.8.17., 14. o.

      (3)  HL L 263., 2010.10.6., 1. o.

      (4)  EFSA Journal 2011; 9(4):2116.

      MELLÉKLET

                  Az adalék azonosítószáma

                  Az engedély jogosultjának neve

                  Adalék

                  Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

                  Állatfaj vagy -kategória

                  Felső korhatár

                  Minimális tartalom

                  Maximális tartalom

                  További rendelkezések

                  Az engedély lejárta

                  Maradékanyag-határérték (MRL) az adott állati eredetű élelmiszerben

                  mg/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

                     Kategória: kokcidiosztatikumok és hisztomonosztatikumok

                  5 1 763

                  Alpharma (Belgium) BVBA

                  Lazalocid-A-nátrium
                  15 g/100 g
                  (Avatec 150 G)

                                 Az adalék összetétele:

                                          Lazalocid-A-nátrium: 15 g/100 g

                                          Kalcium-szulfát-dihidrát: 80,9 g/100 g

                                          Kalcium-lignoszulfonát: 4 g/100 g

                                          Vas-oxid: 0,1 g/100 g

                                 Hatóanyag:

                              Lazalocid-A-nátrium,
                              C34H53NaO8,
                              CAS-szám: 25999-20-6,
                              a Streptomyces lasaliensis subsp. Lasaliensis (ATCC 31180) által termelt a 6-[(3R, 4S, 5S, 7R)-7-[(2S, 3S, 5S)-5-etil-5-[(2R, 5R, 6S)-5-etil—5-hidroxi-6-metiltetrahidro-2H-pirán-2-il]-tetrahidro-3-metil-2-furil]-4-hidroxi-3,5-dimetil-6-oxononil]-2 hidroxi-3-metil-benzoát nátriumsója.
                              Kapcsolódó szennyeződések:
                              Lazalocid-nátrium-B–E: ≤ 10 %

                                 Analitikai módszer
                                  (1):
                              Fordított fázisú, nagy teljesítményű folyadékkromatográfia (HPLC), spektrofluorometriás detektorral (152/2009/EK bizottsági rendelet (2))

                  Fácán, gyöngytyúk, fürj, fogoly, kivéve tojómadarak

                  —

                  75

                  125

                              1.

                              Használata a vágás előtt legalább öt nappal tilos.

                              2.

                              A használati utasításban feltüntetendő:
                              „Lovakra veszélyes.”
                              „Ez a takarmány ionofort tartalmaz: egyes gyógyászati anyagokkal való egyidejű alkalmazása ellenjavallott lehet.”

                              3.

                              Az engedély jogosultja biztosítja a bakteriális és az Eimeria ssp. elleni rezisztenciára vonatkozó, forgalomba hozatalt követő felügyelet tervezését és végrehajtását.

                              4.

                              Az adalék előkeverék formájában keverendő bele a keveréktakarmányba.

                              5.

                              A lazalocid-A-nátriumot tilos egyéb kokcidiosztatikumokkal keverni.

                  2021. szeptember 28.

                  37/2010/EU bizottsági rendelet (3)

         (1)  Az analitikai módszerek részletes leírása a közösségi referencialaboratórium honlapján található: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

         (2)  HL L 54., 2009.2.26., 1. o.

         (3)  HL L 15., 2010.1.20., 1. o.


title: A Bizottság 1062/2011/EU végrehajtási rendelete ( 2011. október 20. ) a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált tojásra és tojássárgájára vonatkozó visszatérítési ráták rögzítéséről

text:
               21.10.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 276/44

         A BIZOTTSÁG 1062/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2011. október 20.)
   a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált tojásra és tojássárgájára vonatkozó visszatérítési ráták rögzítéséről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és különösen annak 164. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1234/2007/EK rendelet 162. cikke (1) bekezdésének b) pontja kijelenti, hogy a rendelet 1. cikke (1) bekezdésének s) pontjában hivatkozott és I. mellékletének XIX. részében felsorolt termékek nemzetközi kereskedelmi árai és a Közösségen belüli árak közötti különbség export-visszatérítés által fedezhető abban az esetben, ha ezen áruk a rendelet XX. mellékletének V. részében felsorolt áruk formájában kerülnek kivitelre.

               (2)

               A Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer, valamint az e visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontok tekintetében az 1216/2009/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2010. június 29-i 578/2010/EK bizottsági rendelet (2) kijelöli azokat a termékeket, amelyekhez visszatérítési rátát kell rögzíteni, mely rátát akkor kell alkalmazni, ha a termék az 1234/2007/EK rendelet XX. mellékletének V. részében felsorolt áru formájában kerül exportálásra.

               (3)

               Az 578/2010/EK rendelet 14. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban minden szóban forgó alaptermék 100 kg-jára számított visszatérítési rátát ugyanolyan hosszú időszakra kell rögzíteni, mint amely ugyanezen termékek feldolgozatlan formában történő exportja után járó visszatérítésekre vonatkozik.

               (4)

               Az Uruguayi Forduló során megkötött mezőgazdasági megállapodás 11. cikke úgy rendelkezik, hogy a terméket tartalmazó áru után a termékre járó export-visszatérítés nem haladhatja meg a feldolgozatlan termék exportálása esetén járó visszatérítés összegét.

               (5)

               A visszatérítés jelenleg alkalmazandó mértékét a 714/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) állapította meg. Mivel a visszatérítés mértékét indokolt megváltoztatni, az említett rendeletet hatályon kívül kell helyezni.

               (6)

               A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 578/2010/EK rendelet I. mellékletében és az 1234/2007/EK rendelet I. mellékletének XIX. részében felsorolt, és az 1234/2007/EK rendelet XX. mellékletének V. részében felsorolt áruk formájában exportált alaptermékekre alkalmazandó visszatérítési ráták az e rendelet mellékletében megállapítottaknak megfelelően kerülnek rögzítésre.
   2. cikk
   A 714/2011/EU végrehajtási rendelet hatályát veszti.
   3. cikk
   Ez a rendelet 2011. október 21-én lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2011. október 20-án.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,

         Heinz ZOUREK

            vállalkozáspolitikai és ipari főigazgató

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 171., 2010.7.6., 1. o.

      (3)  HL L 190., 2011.7.21., 70. o.

      MELLÉKLET

         A Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált tojásra és tojássárgájára 2011. október 21-től érvényes visszatérítési ráták

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Leírás

                  Rendeltetési hely (1)

                  Visszatérítési ráta

                  0407 00

                  Héjas, friss, tartósított vagy főtt madártojás:

                  – Baromfitojás:

                  0407 00 30

                  – – Egyéb:

                              a)

                              A 3502 11 90 és 3502 19 90 KN-kód alá tartozó tojásfehérje-albumin kivitele esetén

                  02

                  0,00

                  03

                  19,00

                  04

                  0,00

                              b)

                              Egyéb áruk kivitele esetén

                  01

                  0,00

                  0408

                  Héj nélküli madártojás és friss, szárított, gőzön vagy forró vízben főtt, formába öntött, fagyasztott vagy egyéb módon tartósított, hozzáadott cukrot vagy egyéb édesítőszert tartalmazó/nem tartalmazó tojássárgája:

                  – Tojássárgája:

                  0408 11

                  – – Szárított:

                  ex 0408 11 80

                  – – – Emberi fogyasztásra alkalmas:

                  nem édesített

                  01

                  63,00

                  0408 19

                  – – Egyéb:

                  – – – Emberi fogyasztásra alkalmas:

                  ex 0408 19 81

                  – – – – Folyékony:

                  nem édesített

                  01

                  20,00

                  ex 0408 19 89

                  – – – – Fagyasztott:

                  nem édesített

                  01

                  20,00

                  – Egyéb:

                  0408 91

                  – – Szárított:

                  ex 0408 91 80

                  – – – Emberi fogyasztásra alkalmas:

                  nem édesített

                  01

                  23,50

                  0408 99

                  – – Egyéb:

                  ex 0408 99 80

                  – – – Emberi fogyasztásra alkalmas:

                  nem édesített

                  01

                  5,90

         (1)  A rendeltetési helyek a következők:

                  01

                  harmadik országok. Svájc és Liechtenstein esetében ezek a ráták nem alkalmazandók az 1972. július 22-i, az Európai Közösség és a Svájci Államközösség közötti megállapodás 2. jegyzőkönyve I. és II. táblázatában felsorolt árukra;

                  02

                  Kuvait, Bahrein, Omán, Katar, Egyesült Arab Emírségek, Jemen, Törökország, Hongkong SAR és Oroszország;

                  03

                  Dél-Korea, Japán, Malajzia, Thaiföld, Tajvan és a Fülöp-szigetek;

                  04

                  az összes rendeltetési hely, kivéve Svájcot és a 02, illetve 03 alatt felsoroltakat.


title: A Bizottság (EU) 2015/1746 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 30.) a 750/2014/EU végrehajtási rendeletnek a sertések járványos hasmenése elleni védekezést szolgáló intézkedések alkalmazási időszaka kiterjesztése érdekében történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               1.10.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 256/5

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1746 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. szeptember 30.)
   a 750/2014/EU végrehajtási rendeletnek a sertések járványos hasmenése elleni védekezést szolgáló intézkedések alkalmazási időszaka kiterjesztése érdekében történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a harmadik országokból a Közösségbe behozott állatok állat-egészségügyi ellenőrzésére irányadó elvek megállapításáról, valamint a 89/662/EGK, 90/425/EGK és 90/675/EGK irányelvek módosításáról szóló, 1991. július 15-i 91/496/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 18. cikke (1) és (7) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 750/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) elfogadását a sertések Észak-Amerikában megjelent újszerű enterális koronavírusos megbetegedése indokolta, amelynek kiváltói új sertés-alfakoronavírusok, többek között a sertések járványos hasmenésének vírusa és egy új sertés-deltakoronavírus. A szóban forgó végrehajtási rendelet védekezési intézkedéseket ír elő az említett vírusok által okozott betegséggel érintett területekről származó, tenyésztésre és termelésre szánt élő sertések szállítmányainak az Unióba való behozatala kapcsán annak érdekében, hogy megkövetelje a származási gazdaság tekintetében a szükséges garanciákat, és így meg lehessen akadályozni a sertések körében járványos hasmenést okozó vírusok behurcolását az Unióba. E védekezési intézkedések 2015. január 12-ig alkalmazandók.

               (2)

               A 750/2014/EU végrehajtási rendeletet módosította az 1306/2014/EU rendelet (3), amely az alkalmazási időszakot 2015. október 31-ig hosszabbította meg, lévén hogy az említett enterális koronavírusok terjedésének kockázata tekintetében a 750/2014/EU végrehajtási rendelet elfogadása óta nem változott a járványügyi helyzet azon harmadik országokban, amelyeket érint az újonnan megjelent sertés-alfakoronavírusok – többek között a sertések járványos hasmenésének vírusa és a sertés-deltakoronavírus – által a sertések körében okozott újszerű enterális koronavírusos megbetegedés.

               (3)

               A járványügyi helyzetnek az érintett harmadik országokban való alakulása ismeretében és az újabb tudományos adatok hiányára tekintettel a 750/2014/EU végrehajtási rendeletben előírt védekezési intézkedéseket indokolt fenntartani 2016 októberének végéig. Az említett végrehajtási rendelet alkalmazásának időszakát ennek megfelelően módosítani szükséges.

               (4)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 750/2014/EU végrehajtási rendelet 2. cikkének második bekezdésében a „2015. október 31-ig” szövegrész helyébe a „2016. október 31-ig” szöveg lép.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. szeptember 30-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 268., 1991.9.24., 56. o.

      (2)  A Bizottság 2014. július 10-i 750/2014/EU végrehajtási rendelete a sertésfélék Unióba való behozatala állat-egészségügyi követelményei tekintetében a sertések járványos hasmenésével kapcsolatos védekezési intézkedésekről (HL L 203., 2014.7.11., 91. o.).

      (3)  A Bizottság 2014. december 8-i 1306/2014/EU végrehajtási rendelete a 750/2014/EU végrehajtási rendeletnek a sertések járványos hasmenése elleni védekezést szolgáló intézkedések alkalmazási időszaka kiterjesztése érdekében történő módosításáról (HL L 351., 2014.12.9., 1. o.).


title: A Bizottság (EU) 2017/1405 végrehajtási rendelete (2017. július 31.) a 847/2006/EK rendeletnek a Thaiföldről származó bizonyos elkészített vagy konzervált halakra vonatkozó uniós vámkontingensek tekintetében történő módosításáról

text:
                  1.8.2017

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 200/1

            A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1405 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
      (2017. július 31.)
      a 847/2006/EK rendeletnek a Thaiföldről származó bizonyos elkészített vagy konzervált halakra vonatkozó uniós vámkontingensek tekintetében történő módosításáról
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
      tekintettel az Európai Közösség és a Thaiföldi Királyság közötti, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikke 6. pontja és XXVIII. cikke értelmében, a Ciprusi Köztársaság, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Szlovák Köztársaság és a Szlovén Köztársaság engedményes listáinak ezen országok Európai Unióhoz történő csatlakozása során történt visszavonásával kapcsolatban egyes, meghatározott engedmények visszavonása tekintetében folytatott tárgyalásokat követő, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló, 2006. február 27-i 2006/324/EK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 2. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  A 847/2006/EK bizottsági rendelet (2)2006. június 2-tól két éves vámkontingenst vezetett be bizonyos elkészített vagy konzervált halak vámmentes behozatalára vonatkozóan.

                  (2)

                  A 2006/324/EK határozathoz csatolt, az Európai Közösség és a Thaiföldi Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodásnak megfelelően mindkét vámkontingensből a Thaiföldi Királyságot illette meg bizonyos mennyiség, a fennmaradó részt pedig bármelyik országból származó behozatalokra igénybe lehetett venni.

                  (3)

                  Az országspecifikus vámkontingensek kiosztására az áruk nem preferenciális származása alapján kerül sor. Az ilyen nem preferenciális származásra való utalást szerepeltetni kell az Unión belüli szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó árunyilatkozaton. Egyes esetekben ezt az árunyilatkozatot a származási ország illetékes hatósága által kiállított származási igazolással kell alátámasztani.

                  (4)

                  A 847/2006/EK rendeletnek megfelelően a vámkontingensek Thaiföldnek kiosztott részéből való részesedés a 2454/93/EGK bizottsági rendelet (3) 47. cikkében megállapított feltételeket teljesítő származási bizonyítvány benyújtásához kötött.

                  (5)

                  Az (EU) 2016/481 bizottsági végrehajtási rendelet (4)2016. május 1-jével hatályon kívül helyezte a 2454/93/EGK rendeletet.

                  (6)

                  A 2016. május 1. óta hatályos (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (5) már nem tartalmaz a 2454/93/EGK rendelet 47. cikkének megfelelően 2016. április 30-ig alkalmazott eljáráshoz hasonló, a származási bizonyítvány kibocsátására és bemutatására vonatkozó eljárást.

                  (7)

                  A Thaiföldről származó elkészített vagy konzervált halaknak a 847/2006/EK rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében az Unióba történő behozatala során – a 136/2004/EK bizottsági rendeletben (6) meghatározott feltételeknek megfelelően – be kell mutatni egy közös állategészségügyi beléptetési okmányt (KÁBO). A KÁBO kibocsátásakor követendő eljárás kellő garanciát jelent az elkészített vagy konzervált halak származása tekintetében.

                  (8)

                  Emellett a vámhatóságok megkövetelhetik, hogy a nyilatkozattevő a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 61. cikkének megfelelően igazolja az áruk származását. Az említett cikk lehetővé teszi a hivatalos bizonyítványtól eltérő bizonyítási eszközök használatát, és garantálja a vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazását.

                  (9)

                  Ebből következően a 847/2006/EK rendeletből el kell hagyni azt az előírást, amely szerint a szóban forgó, Thaiföldről származó árukra vonatkozó vámkontingens igénybevételéhez származási bizonyítványt kell bemutatni.

                  (10)

                  A vámkontingensek kezelésére vonatkozó szabályokat az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet állapítja meg, amely 2016. május 1-jétől felváltja a 2454/93/EGK rendelet 308a–308d. cikkében foglalt szabályokat. A 847/2006/EK rendelet 4. cikkét módosítani kell az új szabályok figyelembevétele érdekében.

                  (11)

                  Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

            ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
      1. cikk
      A 847/2006/EK rendelet 3. és 4. cikke helyébe a következő szöveg lép:

         „3. cikk
         A származást a hatályos uniós rendelkezésekkel összhangban kell megállapítani.
         4. cikk
         Az e rendeletben megállapított vámkontingensek kezelése az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (*1) 49–54. cikkével összhangban történik.

      2. cikk
      Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

         Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
         Kelt Brüsszelben, 2017. július 31-én.

               a Bizottság részéről

               az elnök

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  HL L 120., 2006.5.5., 17. o.

         (2)  A Bizottság 847/2006/EK rendelete (2006. június 8.) az egyes elkészített vagy konzervált halakra vonatkozó közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről (HL L 156., 2006.6.9., 8. o.).

         (3)  A Bizottság 2454/93/EGK rendelete (1993. július 2.) a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.).

         (4)  A Bizottság (EU) 2016/481 végrehajtási rendelete (2016. április 1.) a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93/EGK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 87., 2016.4.2., 24. o.).

         (5)  A Bizottság (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelete (2015. november 24.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.).

         (6)  A Bizottság 136/2004/EK rendelete (2004. január 22.) a harmadik országokból behozott termékeknek a közösségi állategészségügyi határállomásokon való állategészségügyi ellenőrzésére vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 21., 2004.1.28., 11. o.).

         (7)  Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).


title: A Bizottság (EU) 2015/448 végrehajtási rendelete ( 2015. március 17. ) a Japánból származó egyes állati eredetű termékeknek az Unióba, a 2015-ös Milánói Világkiállításra történő behozatalára vonatkozó egyedi állat-egészségügyi szabályok megállapításáról  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               18.3.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 74/24

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/448 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. március 17.)
   a Japánból származó egyes állati eredetű termékeknek az Unióba, a 2015-ös Milánói Világkiállításra történő behozatalára vonatkozó egyedi állat-egészségügyi szabályok megállapításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8. cikke (5) bekezdésére, 9. cikke (2) bekezdése b) pontjára és 9. cikke (4) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Olaszország rendezi meg az „EXPO Milano 2015” elnevezésű világkiállítást 2015. május 1. és október 31. között Milánóban. E világkiállítás központi témája a „Bolygónk élelmezése – Életre szóló energia”.

               (2)

               Az állati eredetű termékek Unióba való behozatala harmadik országok számára az uniós jogszabályokban előírt, az állat- és közegészségügyi aggályokat figyelembe vevő számos követelmény alapján lehetséges. Ugyanakkor nem minden, a 2015-ös Milánói Világkiállításon részt vevő országból származó állati eredetű termék hozható be az Unióba.

               (3)

               A Bizottság (EU) 2015/329 (2) végrehajtási rendeletében ezért az uniós behozatali egészségügyi követelmények alól bizonyos eltéréseket engedélyez, és kizárólag az „EXPO Milano 2015” keretében való felhasználás céljából megengedi egyes állati eredetű termékek behozatalát.

               (4)

               Japán nem szerepel a 206/2010/EU bizottsági rendelet (3) II. mellékletében felsorolt azon harmadik országok között, ahonnan engedélyezett háziasított sertésfélék friss húsának az Unióba irányuló behozatala.
               A 2007/777/EK bizottsági határozat (4) II. melléklete 2. részében Japán szerepel azon harmadik országok között, ahonnan a szóban forgó melléklet 4. részében említett „B” specifikus kezelés elvégzése mellett engedélyezett egyes húskészítmények és kezelt gyomor, hólyag és belek Unióba irányuló behozatala.

               (5)

               Japán háziasított sertésfélék friss húsa és egyes, a 2007/777/EK határozat II. mellékletének 4. részében meghatározott „A” nem specifikus kezelésen átesett háziasított sertésfélékből származó egyes húskészítmények és kezelt gyomor, hólyag és belek Unióba, kifejezetten a 2015-ös Milánói Világkiállításra történő behozatalának engedélyezését kérte.

               (6)

               A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezek az állati eredetű termékek az alább részletezett okokból megfelelő állat-egészségügyi garanciákat nyújtanak az (EU) 2015/329 rendeletben meghatározottak értelmében az „EXPO Milano 2015” kiállítási területére való behozataluk tekintetében. Japán megfelelően jelenti az Állat-egészségügyi Világszervezetnek az állatbetegségek előfordulását. Afrikai sertéspestis soha, keleti marhavész 1922 óta, sertések hólyagos betegsége 1975 óta, klasszikus sertéspestis 1992 óta, ragadós száj- és körömfájás pedig 2010 óta nem fordult elő Japánban. Ezek a termékek továbbá megfelelnek a Japánban érvényes közegészségügyi követelményeknek, és emberi fogyasztásra alkalmasnak tekintik őket az országban. Ezenkívül a 2015-ös Milánói Világkiállítás egy időszakos esemény, és az (EU) 2015/329 rendelet szigorú ellenőrző intézkedéseket ír elő azon állati eredetű termékek esetében, amelyek nem tesznek teljes mértékben eleget az Unióba irányuló behozatalra irányadó egészségügyi követelményeknek. A rendelet emellett biztosítja, hogy a szóban forgó termékek a szállítás, a tárolás, maradványaik vagy hulladékaik szállítása és ártalmatlanítása minden szakaszában nyomon követhetőek legyenek és csak a kiállítás céljára használják őket.

               (7)

               Indokolt ezért az (EU) 2015/329 rendeletben meghatározott árutovábbításra és tárolásra vonatkozó követelményektől eltérni. Ezzel összefüggésben, specifikus állat-egészségügyi bizonyítványt kell kialakítani az ilyen termékek behozatalára. Ugyanakkor e termékekre alkalmazandók a rendeletben meghatározott egyéb rendelkezések.

               (8)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   Ha e rendelet másként nem rendelkezik, az (EU) 2015/329 rendelet és a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 53. vagy 54. cikke értelmében elfogadott és érvényben lévő szükségintézkedések alkalmazandók e rendelet alkalmazási időszaka alatt.
   (2)   Az (EU) 2015/329 rendelet 2. cikke c) pontjának i. és ii. alpontjától eltérve a következő, Japánból származó termékeket az e rendelet mellékletében meghatározott állat-egészségügyi bizonyítvány kíséri:

               a)

               háziasított sertésfélék friss húsa;

               b)

               a 2007/777/EK határozat II. mellékletének 4. részében meghatározott „A” nem specifikus kezelésen átesett húskészítmények, kezelt gyomor, hólyag és belek;

               c)

               az a) és b) pontokban említett termékeket tartalmazó élelmiszerek.

         2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
   Ezt a rendeletet 2015. április 1-jétől2015. október 31-ig kell alkalmazni.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. március 17-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 18., 2003.1.23., 11. o.

      (2)  A Bizottság 2015. március 2-i (EU) 2015/329 végrehajtási rendelete az „EXPO Milano 2015” (Olaszország) kiállítási területére való szállításra szánt állati eredetű termékek behozatala tekintetében az uniós állat- és közegészségügyi rendelkezésektől való eltérésről (HL L 58., 2015.3.3., 52. o.).

      (3)  A Bizottság 2010. március 12-i 206/2010/EU rendelete az egyes állatoknak és a friss húsnak az Európai Unióba való behozatalára engedéllyel rendelkező harmadik országok, e harmadik országok területei vagy területeinek részei jegyzékeinek, valamint az állat-egészségügyi bizonyítványra vonatkozó követelmények megállapításáról (HL L 73., 2010.3.20., 1. o.).

      (4)  A Bizottság 2007. november 29-i 2007/777/EK határozata a harmadik országokból származó, emberi fogyasztásra szánt bizonyos húskészítmények és kezelt gyomor, hólyag és belek behozatalára vonatkozó állat- és közegészségügyi feltételek és bizonyítványminták megállapításáról, valamint a 2005/432/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2007.11.30., 49. o.).

      (5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. január 28-i 178/2002/EK rendelete az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

      MELLÉKLET

         Jap POR EXPO Milano 2015 minta


title: A Bizottság 1314/2014/EU végrehajtási rendelete ( 2014. december 10. ) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               11.12.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 354/38

         A BIZOTTSÁG 1314/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2014. december 10.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2014. december 10-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET
      Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  AL

                  72,7

                  IL

                  107,2

                  MA

                  82,2

                  TN

                  139,2

                  TR

                  112,1

                  ZZ

                  102,7

                  0707 00 05

                  AL

                  63,5

                  EG

                  191,6

                  JO

                  258,6

                  MA

                  164,1

                  TR

                  133,8

                  ZZ

                  162,3

                  0709 93 10

                  MA

                  63,5

                  TR

                  121,1

                  ZZ

                  92,3

                  0805 10 20

                  AR

                  35,3

                  MA

                  68,6

                  SZ

                  37,7

                  TR

                  61,9

                  UY

                  32,9

                  ZA

                  46,2

                  ZW

                  33,9

                  ZZ

                  45,2

                  0805 20 10

                  MA

                  57,1

                  ZZ

                  57,1

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  106,3

                  TR

                  79,3

                  ZZ

                  92,8

                  0805 50 10

                  TR

                  72,0

                  ZZ

                  72,0

                  0808 10 80

                  BA

                  32,4

                  BR

                  54,7

                  CA

                  135,6

                  CL

                  79,6

                  NZ

                  156,7

                  US

                  124,5

                  ZA

                  144,5

                  ZZ

                  104,0

                  0808 30 90

                  CN

                  82,9

                  TR

                  174,9

                  US

                  173,2

                  ZZ

                  143,7

         (1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.