title: A Bizottság 1148/2011/EU végrehajtási rendelete ( 2011. november 11. ) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               12.11.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 294/12

         A BIZOTTSÁG 1148/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2011. november 11.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:
   Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,
   ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet 2011. november 12-én lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2011. november 11-én.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,
         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET
      Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  AL

                  61,2

                  AR

                  40,4

                  MA

                  77,7

                  TR

                  78,3

                  ZZ

                  64,4

                  0707 00 05

                  AL

                  64,0

                  EG

                  161,4

                  TR

                  139,7

                  ZZ

                  121,7

                  0709 90 70

                  AR

                  61,1

                  MA

                  74,1

                  TR

                  108,3

                  ZZ

                  81,2

                  0805 20 10

                  MA

                  69,1

                  ZA

                  103,8

                  ZZ

                  86,5

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  HR

                  29,1

                  IL

                  76,9

                  MA

                  79,7

                  TR

                  83,3

                  UY

                  54,6

                  ZZ

                  64,7

                  0805 50 10

                  TR

                  63,2

                  ZA

                  52,3

                  ZZ

                  57,8

                  0806 10 10

                  BR

                  241,7

                  EC

                  65,7

                  LB

                  271,1

                  TR

                  145,0

                  US

                  258,2

                  ZA

                  77,5

                  ZZ

                  176,5

                  0808 10 80

                  CL

                  90,0

                  CN

                  67,2

                  NZ

                  169,0

                  US

                  143,8

                  ZA

                  156,2

                  ZZ

                  125,2

                  0808 20 50

                  CL

                  73,3

                  CN

                  69,6

                  TR

                  133,1

                  ZA

                  73,2

                  ZZ

                  87,3

         (1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Bizottság 317/2011/EU végrehajtási rendelete ( 2011. március 31. ) az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 147. alkalommal történő módosításáról

text:
               1.4.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 86/63

         A BIZOTTSÁG 317/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2011. március 31.)
   az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 147. alkalommal történő módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről, valamint az egyes termékek és szolgáltatások Afganisztánba történő kivitelének tilalmáról, a repülési tilalom megerősítéséről és az afganisztáni Tálibánt illető pénzkészletek és egyéb pénzügyi források befagyasztásáról szóló, 467/2001/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2002. május 27-i 881/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjára és 7a. cikkének (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

               (2)

               2011. március 23-án az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy egy természetes személlyel egészíti ki az azon személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó listáját, amelyekre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

               (3)

               A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

               (4)

               Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek haladéktalanul hatályba kell lépnie,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 881/2002/EK rendelet I. melléklete az e rendelet mellékletében megállapítottak szerint módosul.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2011. március 31-én.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,

            a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat vezetője

      (1)  HL L 139., 2002.5.29., 9. o.

      MELLÉKLET
      A 881/2002/EK rendelet I. mellékletében a „Természetes személyek” rész a következő bejegyzéssel egészül ki:

         „Ibrahim Hassan Tali Al-Asiri (más néven a) Ibrahim Hassan Tali Asiri, b) Ibrahim Hasan Talea Aseeri, c) Ibrahim Hassan al-Asiri, d) Ibrahim Hasan Tali Asiri, e) Ibrahim Hassan Tali Assiri, f) Ibrahim Hasan Tali’A ’Asiri, g) Ibrahim Hasan Tali al-’Asiri, h) Ibrahim al-’Asiri, i) Ibrahim Hassan Al Asiri, j) Abu Saleh, k) Abosslah, l) Abu-Salaah). Címe: Jemen. Születési ideje: a) 1982.4.19., b) 1982.4.18., c) 1402.6.24. (Hidzsri-naptár). Születési helye: Rijád, Szaúd-Arábia. Állampolgársága: szaúd-arábiai. Útlevélszáma: F654645 (2005.4.30-án kiállított szaúd-arábiai útlevél, érvényessége 2010.3.7-én lejárt, a kiállítási dátuma a hidzsri-naptár szerint: 1426.6.24., a hidzsri-naptár szerint lejárt 1431.3.21-én). Nemzeti személyazonosító száma: 1028745097 (szaúd-arábiai civil azonosító szám). Egyéb információ: a) az Al-Qaida aktív és legfőbb bombakészítője az Arab-félszigeten; b) 2011 márciusában vélhetően Jemenben bujkált; c) Szaúd-Arábia körözi; d) Az INTERPOL narancs színű felhívást (ügyiratszám: #2009/52/OS/CCC, #81) tett közzé róla; e) összeköttetésben áll a következő személyekkel: Nasir ’abd-al-Karim ’Abdullah Al-Wahishi, Said Ali al-Shihri, Qasim Yahya Mahdi al-Rimi és Anwar Nasser Abdulla Al-Aulaqi. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2011.3.24.”


title: A Tanács 77/2010/EU végrehajtási rendelete ( 2010. január 19. ) a többek között a Kínai Népköztársaságból származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 452/2007/EK rendelet módosításáról

text:
               28.1.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 24/1

         A TANÁCS 77/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2010. január 19.)
   a többek között a Kínai Népköztársaságból származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 452/2007/EK rendelet módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletet (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) hatályon kívül helyező, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 11. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,
   mivel:
   A.   HATÁLYBAN LÉVŐ INTÉZKEDÉSEK

               (1)

               A többek között a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozóan jelenleg hatályban lévő intézkedések olyan végleges dömpingellenes vámok, amelyeket a 452/2007/EK tanácsi rendelet (3) vetett ki. Szintén e rendelet alapján dömpingellenes vámokat vetettek ki az Ukrajnából származó vasalódeszkák behozatalára is.

         B.   JELENLEGI VIZSGÁLAT

   1.   Felülvizsgálati kérelem

               (2)

               Az új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatot egy kínai exportáló gyártó, a Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd (a továbbiakban: a kérelmező vagy Greenwood Houseware) által benyújtott kérelem és információ alapján indították. A kérelmező kijelentette, hogy nem állt kapcsolatban azokkal a kínai exportáló gyártókkal, amelyekre a vasalódeszkák tekintetében hatályban lévő dömpingellenes intézkedések vonatkoznak. Kijelentette továbbá, hogy az eredeti vizsgálati időszak (azaz a 2005. január 1-jétől2005. december 31-ig terjedő időszak) során nem exportált vasalódeszkákat a Közösségbe, a vasalódeszkák Unióba irányuló exportját a fenti időszakot követően kezdte meg.

         2.   Az új exportőrre vonatkozó felülvizsgálat kezdeményezése

               (3)

               A Bizottság megvizsgálta a kérelmező által benyújtott bizonyítékot, és alaposan mérlegelte, hogy az elegendő-e felülvizsgálat kezdeményezéséhez az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése alapján. A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően, valamint miután az uniós gazdasági ágazat lehetőséget kapott észrevételei megtételére, a Bizottság a 356/2009/EK rendelettel (4) kezdeményezte a 452/2007/EK rendelet felülvizsgálatát a kérelmező vonatkozásában, és megkezdte a vizsgálatot.

               (4)

               A felülvizsgálatot kezdeményező bizottsági rendeletnek megfelelően a kérelmező által előállított vasalódeszkák behozatalára a 452/2007/EK rendelettel kivetett 38,1 %-os dömpingellenes vámot felfüggesztették. Az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően egyúttal utasították a vámhatóságokat az ilyen behozatalok nyilvántartásba vételéhez szükséges megfelelő lépések megtételére.

         3.   Érintett termék

               (5)

               A jelenlegi felülvizsgálat által érintett termék ugyanaz, mint abban a vizsgálatban volt, amely a hatályban lévő intézkedések elrendeléséhez vezetett: a többek között a Kínából származó vasalódeszkák, azaz a jelenleg az ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 és ex 8516 90 00 KN-kód alá tartozó és a Kínai Népköztársaságból származó, állványra rögzített vagy állvány nélküli vasalódeszka, gőzelszívással és/vagy fűtéssel ellátott felülettel vagy anélkül, az ujjafát és az alaptartozékokat, vagyis a lábakat, a huzatot és a vasalórácsot is beleértve.

         4.   Az érintett felek

               (6)

               A Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt, képviselőin keresztül az uniós gazdasági ágazatot és az exportáló ország képviselőit a felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk írásbeli ismertetésére és meghallgatáson való részvételre.

               (7)

               A Bizottság küldött egy, a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás igénylésére vonatkozó formanyomtatványt és egy kérdőívet is a kérelmezőnek, és a válaszokat az e célból meghatározott határidőn belül megkapta.

               (8)

               A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás, valamint a dömping megállapításához szükségesnek ítélt. A Bizottság a következő vállalatok telephelyein tett ellenőrző látogatást:

                           a)

                           Kínai exportáló gyártó
                           Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd, Kínai Népköztársaság

                           b)

                           Az exportáló gyártóval kapcsolatban álló vállalatok
                           Brabantia S&S, Hongkong
                           Brabantia S&L Belgium NV, Overpelt, Belgium
                           Brabantia Belgium NV, Overpelt, Belgium
                           Brabantia International BV, Valkenswaard, Hollandia
                           Brabantia Branding BV, Valkenswaard, Hollandia
                           Brabantia Export, Valkenswaard, Hollandia
                           Brabantia S&L (UK) Ltd, Bristol, Egyesült Királyság
                           Brabantia UK Limited, Bristol, Egyesült Királyság

               (9)

               Mivel a kínai exportáló gyártó tekintetében abban az esetben is meg kellett állapítani a rendes értéket, ha a gyártó nem részesülhet piacgazdasági elbánásban, az alábbi vállalat telephelyén ellenőrző látogatást tettek azzal a céllal, hogy uniós gyártótól származó adatok alapján állapítsák meg a rendes értéket, ellenőrző látogatást tettek a következő gyártó üzemében:
               Vale Mill Ltd, Rochdale, Egyesült Királyság

         5.   Vizsgálati időszak

               (10)

               A dömping vizsgálata 2007. október 1-je és 2009. március 31-e közötti időszakra (a továbbiakban: a vizsgálati időszak) vonatkozott. A 18 hónapig tartó vizsgálati időszakot úgy választották ki, hogy a kérelmezőre vonatkozó, párhuzamosan folyó visszatérítési vizsgálat adatait fel lehessen használni.

         C.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

   1.   „Új exportőri” minősítés

               (11)

               A vizsgálat megerősítette, hogy a kérelmező nem exportálta az érintett terméket az eredeti vizsgálati időszak folyamán, az Unióba irányuló exportot ez után az időszak után kezdte meg. Az eredeti vizsgálati időszak folyamán a kérelmezővel kapcsolatban álló kereskedelmi vállalat egy másik kínai gyártótól vásárolt vasalódeszkákat exportált. Ez a – kizárólag kereskedelmi jellegű – tevékenység azonban nem sértette az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdésének előírásait.

               (12)

               A kérelmező továbbá be tudta bizonyítani, hogy nem állt kapcsolatban azokkal a kínai exportőrökkel vagy gyártókkal, amelyekre a Kínából származó vasalódeszkák behozatala tekintetében hatályban lévő dömpingellenes intézkedések vonatkoznak.

               (13)

               Ennek megfelelően megerősítést nyert, hogy a kérelmező az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdésével összhangban új exportőrnek minősül.

         2.   Piacgazdasági elbánás

               (14)

               Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínából származó behozatalt érintő dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (1)–(6) bekezdésével összhangban kell meghatározni azon exportáló gyártók számára, amelyek esetében megállapítást nyert, hogy eleget tesznek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeknek, vagyis abban az esetben, amikor ezen exportáló gyártók igazolják, hogy a hasonló termék gyártására és értékesítésére piacgazdasági feltételek érvényesülése mellett kerül sor. Az egyszerűbb hivatkozás érdekében ezeknek a feltételeknek a meghatározása röviden összefoglalva az alábbiakban található:

                           1.

                           az üzleti döntések és a költségek a piaci feltételekhez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül, a költségek pedig a piaci értékeket tükrözik;

                           2.

                           a vállalatok egyetlen áttekinthető számviteli nyilvántartással rendelkeznek, amelyet a nemzetközi számviteli szabványokkal (IAS) összhangban, függetlenül ellenőriznek, és azt használják minden célra;

                           3.

                           nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős torzulások;

                           4.

                           a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályok biztosítják a stabilitást és jogbiztonságot;

                           5.

                           a valutaátváltás piaci árfolyamon történik.

               (15)

               A kérelmező piacgazdasági elbánást kért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerint, és felkérést kapott, hogy töltse ki a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó igénylőlapot. A piacgazdasági elbánás igénylésére vonatkozó űrlapra a megadott határidőn belül válaszolt.

               (16)

               A Bizottság felkutatott minden szükségesnek tartott információt, és az érintett vállalat telephelyén ellenőrzött minden információt, amelyet a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben benyújtottak.

               (17)

               Arra a megfontolásra jutottak, hogy a kérelmező piacgazdasági elbánás iránti kérelmét elutasítják, azon az alapon, hogy nem teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott második és harmadik feltételt.

               (18)

               A második feltételt illetően a helyszínen végzett vizsgálat megállapította, hogy az alapvető nemzetközi számviteli szabványok, különösen az IAS 1 alapelveit mind az elszámolásokban, mind pedig azok könyvvizsgálatakor figyelmen kívül hagyták (pl. a költség-haszon összevetés elve, az ellentételezés, a tranzakciók tárgyilagos ismertetésének hiánya, félrevezető alapvető információk a vállalatra vonatkozó adózási rendszerrel kapcsolatban), ami megkérdőjelezi a vállalat könyvelésének hitelességét. Ezért azt a következtetést lehetett levonni, hogy a vállalat nem bizonyította, hogy teljesíti a második feltételt.

               (19)

               A harmadik feltételt illetően a helyszínen végzett vizsgálat megállapította, hogy a vállalat a nem piacgazdasági rendszerből átörökített egyedi adózási rendszer előnyeit élvezi. A helyszínen végzett vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszakban a kérelmező egyáltalán nem fizetett jövedelemadót, mivel az első két nyereséges évében járt, így adókedvezményben részesült egy, a külföldi vállalatokra alkalmazott rendszernek köszönhetően („két év mentesség, három év 50 %”), amely az első két nyereséges évben teljes mentességet kínál a jövedelemadó hatálya alól, a következő három évben pedig 50 %-os mentességet biztosít az alkalmazandó (25 %-os) adókulcshoz képest. Ebben a konkrét esetben ez azt jelenti, hogy a vállalat 2012-ig részesül az 50 %-os adókedvezményben. A vállalat ezenkívül mentesült egy sor másik adó, többek között a városi közterület-fenntartási adó, árvízvédelmi adó, eszközvásárlások után fizetendő vám és héa hatálya alól. A vizsgálat jelentős torzulás tényét fedte fel a kérelmezővel kapcsolatban a földhasználati jogokat illetően. A jelek arra mutattak, hogy a földhasználati jogok nem feleltek meg a piacgazdaság feltételeinek. A fentiek figyelembevételével azt a következtetést lehetett levonni, hogy a vállalat nem bizonyította, hogy eleget tesz a harmadik feltételnek.

               (20)

               A kérelmező és az uniós gazdasági ágazat lehetőséget kapott, hogy a fenti megállapításokkal kapcsolatban észrevételt tegyen. Az uniós gazdasági ágazat a fenti megállapításokkal egyetértett, azonban azt állította, hogy a Bizottság nem mérte fel az acélárak torzulásának a kínai piacra gyakorolt hatását. A kérelmező azt állította, hogy a második feltétel tekintetében megfelel a nemzetközi számviteli szabványoknak, a harmadik feltétel tekintetében pedig észrevételeket és magyarázatokat nyújtott be a rá vonatkozó nemzetközi adózási rendszerekkel és földhasználati jogokkal kapcsolatban a Bizottság által felvetett kérdésekre.

               (21)

               Az uniós gazdasági ágazat panaszával kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az acélárak torzulásának a kínai piacra gyakorolt hatását a Bizottság azért nem vizsgálta meg, mert a piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálat során egyéb egyértelmű hiányosságokat talált. Ezért nem vont le következtetést erre vonatkozóan.

               (22)

               A Bizottság gondosan áttekintette és megvizsgálta a kérelmező által tett észrevételeket. A második feltétel tekintetében a magyarázatok nem változtattak azokon a tényeken, amelyeken a megállapított számviteli ellentmondások alapultak; az alkalmazandó nemzetközi adózási szabályokkal kapcsolatos magyarázatok szintén alaptalannak bizonyultak. A harmadik feltétel, különösen az árvízvédelmi adó, illetve a vám- és a héamentesség tekintetében a kérelmező által nyújtott tájékoztatás és magyarázatok elfogadhatónak bizonyultak. A kérelmező által nyújtott egyéb tájékoztatás és magyarázatok azonban nem változtattak a harmadik feltétel teljesítésével kapcsolatos olyan egyértelmű hiányosságokon, mint a földhasználati jog üzleti tevékenység alapján történő megadása, közcélú létesítmények építése ellenszolgáltatás nélkül, valamint a földhasználati jogok időbeli áringadozásának hiánya. A harmadik feltétel teljesítésének egyértelműen fennálló hiányosságai alapján megállapítható, hogy ez a feltétel továbbra sem teljesül.

               (23)

               A fentiek alapján a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a kérelmező nem tudta bebizonyítani, hogy teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeket, és ezért nem részesülhet piacgazdasági elbánásban.

         3.   Egyéni elbánás

               (24)

               Az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének értelmében vám megállapítása esetén a 2. cikk (7) bekezdésének a) pontjában meghatározott országok vonatkozásában országos vámot állapítanak meg, kivéve akkor, ha a vállalatok képesek bizonyítani, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek megfelelnek, és ezért egyéni elbánásban részesülhetnek.

               (25)

               A Greenwood Houseware kérelmezte, hogy amennyiben piacgazdasági elbánás iránti kérelmét elutasítják, úgy egyéni elbánásban részesüljön.

               (26)

               A rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság megállapította, hogy a vállalat teljesíti az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott követelményeket. Ebből kifolyólag az a döntés született, hogy a vállalat egyéni elbánásban részesülhet.

         4.   Rendes érték

   4.1.   Analóg ország

               (27)

               Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a nem piacgazdaságú országokból származó behozatal esetében – amennyiben piacgazdasági elbánás nem ítélhető meg – az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjában meghatározott országok tekintetében a rendes értéket egy analóg ország ára vagy számtanilag képzett értéke alapján kell megállapítani.

               (28)

               Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy a Kínára vonatkozó rendes érték megállapításához Törökországot jelöli megfelelő analóg országnak, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket. Törökország már az eredeti vizsgálatban is analóg országként szerepelt.

               (29)

               A rendes érték megállapításához Törökország analóg országként történő kiválasztásával kapcsolatban észrevételek nem érkeztek.

               (30)

               A Bizottság együttműködésre kért fel törökországi gyártókat. Leveleket és a tárgyra vonatkozó kérdőíveket juttatott el három törökországi vállalatnak. A vállalatok egyike sem működött együtt a vizsgálatban vagy nyújtott be megfelelő információt. A Bizottság ismételten megkereste az összes ismert törökországi gyártót, azonban továbbra sem kapott választ egyiktől sem. Az uniós gazdasági ágazatot és a kérelmezőt tájékoztatta erről a helyzetről, és felkérte őket, hogy tegyék meg észrevételeiket a piacgazdaságú harmadik ország kiválasztására vonatkozó módszerek alkalmazásával kapcsolatban. Észrevétel nem érkezett.

               (31)

               A fentiek alapján a Bizottság indokoltnak ítélte, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében az uniós gazdasági ágazatot kérje fel annak megfontolására, hogy együtt kíván-e működni vele annak érdekében, hogy számára lehetővé tegye a rendes érték megállapításához szükséges információ megszerzését.

               (32)

               Leveleket és a tárgyra vonatkozó kérdőíveket juttatott el az uniós gazdasági ágazat gyártóihoz a rendes érték megállapításához szükséges információ megszerzése érdekében, a Greenwood Houseware vállalatot pedig felkérte, hogy tegye meg ezzel kapcsolatos észrevételeit.

               (33)

               Az uniós gazdasági ágazat gyártói által szolgáltatott információnak a rendes érték megállapításához történő felhasználásával kapcsolatban a Greenwood Houseware részéről nem érkezett észrevétel.

               (34)

               Egy európai gyártó nyújtotta be maradéktalanul, a megadott határidőn belül a rendes érték meghatározásához szükséges információkat, és egyezett bele a vizsgálat során történő együttműködésbe. Ezért az a döntés született, hogy a rendes értéket ennek alapján határozzák meg.

         4.2.   A rendes érték meghatározása

               (35)

               Az uniós gazdasági ágazat adatainak felhasználása mellett szóló döntésnek megfelelően a rendes értéket az együttműködő uniós gyártó, a Vale Mill Ltd. telephelyén ellenőrzött információ alapján számították ki.

               (36)

               Az uniós gyártónak a hasonló termékre vonatkozó belföldi értékesítéseit reprezentatívnak találták az érintett termék kínai exportáló gyártó által az Unióba exportált mennyiségéhez képest.

               (37)

               Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően Kína esetében a rendes értéket az egyetlen együttműködő uniós gyártótól kapott ellenőrzött információ alapján állapították meg, azaz hasonló típusú termékekért az uniós piacon fizetett vagy fizetendő árak alapján, ha ezekről megállapították, hogy a rendes kereskedelmi forgalom keretein belül valósultak meg, vagy számtanilag képzett rendes érték alapján, ha a rendes kereskedelmi forgalom keretében a hasonló terméktípus tekintetében nem tudnak belföldi eladásról, azaz az uniós gyártó előállítási költségei és az értékesítési, általános és adminisztratív (SGA) költségre vonatkozó reális összeg, illetve a reális nyereség összege alapján. Az alkalmazott haszonkulcs összhangban van az eredeti vizsgálat során alkalmazott haszonkulccsal.

         5.   Exportár

               (38)

               A kérelmező az Unióba irányuló összes exportértékesítését a vele kapcsolatban álló kereskedelmi és közvetítő vállalatokon keresztül bonyolította, melyek közül az egyik székhelye az Unión kívül (Hongkongban), 25-é pedig azon belül, az Unió különböző tagállamaiban van bejegyezve.

               (39)

               Mivel az Unióba irányuló összes exportot kapcsolódó kereskedelmi vállalatokon keresztül értékesítették, az exportárakat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban azon árak alapján állapították meg, amelyeken a kapcsolódó kereskedelmi vállalatok az első független vásárlónak értékesítették a terméket.

               (40)

               A Greenwood Houseware nagyszámú, vele kapcsolatban álló vállalkozást vett igénybe az első Unión belüli független vásárlónak történő értékesítés során. Az érintett termék az Unión belül egy, a kérelmezővel kapcsolatban álló vállalat által került szabad forgalomba, majd a kérelmezővel kapcsolatban álló és számára az Unió különböző tagállamaiban kereskedelmi és egyéb tevékenységeket végző vállalatok vásárolták meg. A kérelmező azt kérte, hogy a dömpingre vonatkozó számításokat korlátozzák a vele kapcsolatban álló három legjelentősebb félre, amelyek Hollandiában, az Egyesült Királyságban és Belgiumban folytattak értékesítést, és az eladások jelentős hányadát képviselték az Unióban. Tekintettel a kérelmezővel kapcsolatban álló kereskedelmi partnerek nagy számára és a vizsgálat befejezésének időbeli korlátaira, a Bizottság indokoltnak ítélte a dömpingre vonatkozó megállapításokat a kérelmező fent említett fő uniós piacaira alapozni. A Bizottság megvizsgálta a Kínából Hongkongon keresztül érkező exportértékesítések összességét addig a pontig, ahol az érintett termék az Unióban szabad forgalomba lép, és a különböző kereskedelmi vállalatok számára viszonteladásra kerül. A Bizottság csak ezt követően korlátozta a dömping értékelését a fent említett, három fő piacra.

               (41)

               Ennek következtében – és az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése értelmében – az exportárak számtani képzése azoknak az áraknak az alapján történt, amelyeken az importált terméknek Hollandiában, az Egyesült Királyságban és Belgiumban első ízben, független ügyfeleknek történő viszonteladása megvalósult. Le kellett vonni az importáló vállalatoknál az importálás és a viszonteladás között a vizsgálati időszakban felmerülő minden költséget, ideértve az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket. Ezeket a költségeket az érintett vállalatok esetében a helyszínen ellenőrizték.

               (42)

               A kérelmező által az érintett termékkel kapcsolatos tevékenysége során a vizsgálati időszakban realizált haszonkulcsot szintén le kellett vonni. Ebben a tekintetben nem lehetett a kérelmezővel kapcsolatban álló kereskedők tényleges profitját alapul venni, mivel az exportáló gyártó és a kérelmezővel kapcsolatban álló kereskedők közti kapcsolat megkérdőjelezi ezen profitszintek megbízhatóságát. A vállalat a helyszínen kifejtette továbbá, hogy a jövedelmezőségi ráták elszámolása általában nem a vizsgálat által megkívánt módon történik. A kérelmező ezért azt javasolta, hogy a Bizottság az előző vizsgálat során alkalmazott rendes nyereségszintet vegye figyelembe. A fent kifejtettek szerint, más számadatok hiányában a Bizottság úgy döntött, hogy az eredeti vizsgálatban meghatározott haszonkulcsot alkalmazza.

         6.   Összehasonlítás

               (43)

               Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a Greenwood Houseware vállalatra vonatkozó dömpingkülönbözet megállapítására a terméktípusonkénti, a fentiek szerint meghatározott rendes érték súlyozott átlagának és a terméktípusonkénti, fentiek szerint meghatározott exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján került sor.

               (44)

               Az összehasonlítás a gyártelepi paritás és ugyanolyan szintű kereskedelem figyelembevételével történt.

               (45)

               A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazítások formájában figyelembe vették azokat a különbségeket is, amelyek az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásolták. Szükség esetén figyelembe vették a közvetett adók, a fuvarozási és biztosítási költségek, az anyagmozgatási, rakodási és járulékos költségek, a csomagolási, hitel-, jótállási és garanciális költségek, valamint a jutalékok eltéréseit.

         7.   Dömpingkülönbözet

               (46)

               Az összehasonlítás kimutatta a dömping meglétét. Ez a dömpingkülönbözet a nettó, Európai Uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezve, vámfizetés nélkül 22,7 %.

         D.   A DÖMPINGELLENES VÁM VISSZAMENŐLEGES HATÁLYÚ BESZEDÉSE

               (47)

               A fenti megállapítások fényében a kérelmező tekintetében alkalmazandó dömpingellenes vámot visszamenőlegesen be kell szedni az érintett termék behozatala után, amelyet a 356/2009/EK rendelet 3. cikke szerint a nyilvántartásba vételre figyelemmel hajtottak végre.

         E.   KÖZZÉTÉTEL

               (48)

               Az érdekelt feleket tájékoztatták a lényeges tényekről, valamint azokról a szempontokról, amelyek alapján a kérelmezőtől származó vasalódeszkák behozatalára módosított végleges dömpingellenes vámot terveztek kivetni, és ezt a vámot visszamenőleges hatállyal be kívánták szedni a nyilvántartásba vételre figyelemmel végrehajtott behozatal után.

               (49)

               Minden félnek lehetősége nyílt észrevételeket tenni. A beérkezett véleményeket megfontolták, és figyelembe vették, ahol ez lehetséges volt, azonban azok nem voltak olyan természetűek, hogy változtattak volna a Bizottság következtetésén.

               (50)

               Ez a felülvizsgálat nem érinti a 452/2007/EK tanácsi rendelettel kivetett intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti lejárati időpontját,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 452/2007/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében a táblázat a következőkkel egészül ki:

                  „Ország

                  Gyártó

                  Vám mértéke
                  (%)

                  Kiegészítő TARIC-kód

                  Kína

                  Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd

                  22,7 (5)

                  A953

   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2010. január 19-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. SALGADO

      (1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

      (2)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (3)  HL L 109., 2007.4.26., 12. o.

      (4)  HL L 109., 2009.4.30., 6. o.

      (5)  A kivetett illetéket visszamenő hatállyal ki kell vetni az érintett termék azon behozatalára, amely a 356/2009/EK bizottsági rendelet () 3. cikke értelmében be lett jegyezve. A vámhatóságok azt az utasítást kapják, hogy fejezzék be a Kínai Népköztársaságból származó és a Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd által gyártott érintett termék behozatalának nyilvántartásba vételét.

      (6)  HL L 109., 2009.4.30., 6. o.”


title: A Tanács 577/2014/EU végrehajtási rendelete ( 2014. május 28. ) az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 269/2014/EU rendelet végrehajtásáról

text:
               29.5.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 160/7

         A TANÁCS 577/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2014. május 28.)
   az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 269/2014/EU rendelet végrehajtásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló, 2014. március 17-i 269/2014/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2014. március 17-én elfogadta a 269/2014/EU rendeletet.

               (2)

               A 269/2014/EU rendeletben szereplő, korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek, szervezetek és szervek jegyzékébe felvett személyek és szervezetek közül tizenhét személynek és két szervezetnek adatait módosítani kell.

               (3)

               A 269/2014/EU rendelet I. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 269/2014/EU rendelet I. melléklete az e rendelet mellékletében foglaltak szerint módosul.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2014. május 28-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. VENIZELOS

      (1)  HL L 78., 2014.3.17., 6. o.

      MELLÉKLET
      A 269/2014/EU rendelet I. mellékletében szereplő következő személyekre és szervezetekre vonatkozó bejegyzések helyébe az alábbi bejegyzések lépnek:
      Személyek:

                  Név

                  Azonosító adatok

                  Indokolás

                  A jegyzékbe vétel dátuma

                  Vladimir Andreevich Konstantinov
                  (Владимир Андреевич Константинов)

                  Születési idő: 1956.11.19.
                  Vladimirovca, Slobozia kerület, Moldovai Köztársaság

                  A krími Verkhovna Rada elnökeként Konstantinov jelentős szerepet játszott a krími Verkhovna Rada által az Ukrajna területi integritását sértő „népszavazásról” hozott döntésekben, valamint arra buzdította a szavazókat, hogy a Krím függetlenségére szavazzanak.

                  2014.3.17.

                  Pyotr Anatolyevich Zima
                  (Пётр Анатольевич Зима)

                  Születési idő: 1965.3.29.

                  Zimát 2014. március 3-án Aksyonov „miniszterelnök” a krími titkosszolgálat új vezetőjévé nevezte ki, ő pedig elfogadta a kinevezést. Fontos információkat, többek között adatbázist adott át az orosz hírszerzésnek (SVR). Ezek között a Majdan europárti aktivistáira és krími emberijog-védőkre vonatkozó információk is szerepeltek. Jelentős szerepet játszott annak megakadályozásában, hogy az ukrán hatóságok ellenőrzést gyakorolhassanak a Krím területén.
                  Az ukrán titkosszolgálat korábbi krími tisztviselői 2014. március 11-én bejelentették a Krím független titkosszolgálatának megalakulását.

                  2014.3.17.

                  Yuriy Gennadyevich Zherebtsov
                  (Юрий Геннадьевич Жеребцов)

                  Születési idő: 1965.11.19.

                  A krími Verkhovna Rada elnökének tanácsadója, az Ukrajna területi integritását sértő 2014. március 16-i„népszavazás” egyik fő szervezője.

                  2014.3.17.

                  Anatoliy Alekseevich Sidorov
                  (Анатолий Алексеевич Сидоров)

                  Születési idő: 1958.7.2.

                  Az Ukrajna szuverenitását aláásó krími orosz katonai jelenlétet biztosító egységek egy részének irányításáért felel, valamint segítséget nyújtott a krími hatóságoknak ahhoz, hogy megakadályozzák a „népszavazás” és az Oroszországhoz való csatlakozás elleni demonstrációkat.

                  2014.3.17.

                  Aleksandr Viktorovich Galkin
                  (Александр Викторович Галкин)

                  Születési idő: 1958.3.22.

                  Oroszország Déli Katonai Körzetének parancsnoka. A Déli Katonai Körzet egyes egységeit is a Krímbe telepítették. Az Ukrajna szuverenitását aláásó krími orosz katonai jelenlétet biztosító egységek egy részének irányításáért felel, valamint segítséget nyújtott a krími hatóságoknak ahhoz, hogy megakadályozzák a „népszavazás” és az Oroszországhoz való csatlakozás elleni demonstrációkat.
                  A fekete-tengeri flotta Galkin parancsnoksága alá tartozik; a Krímbe benyomuló katonai erők jelentős része a Déli Katonai Körzeten keresztül érkezett.

                  2014.3.17.

                  Mikhail Grigoryevich Malyshev
                  (Михаил Григорьевич Малышев)

                  Születési idő: 1955.10.10.

                  A krími választási bizottság elnöke.
                  A krími „népszavazás” lebonyolításáért felelős. Feladata az orosz rendszerben a „népszavazás” eredményeinek aláírása.

                  2014.3.21.

                  Valery Kirillovich Medvedev
                  (Валерий Кириллович Медведев)

                  Születési idő: 1946.8.21.
                  Oroszország.

                  A krími „népszavazás” lebonyolításáért felelős. Feladata az orosz rendszerben a „népszavazás” eredményeinek aláírása.

                  2014.3.21.

                  Igor Nikolaevich Turchenyuk altábornagy
                  (Игорь Николаевич Турченюк)

                  Születési idő: 1959.12.5.
                  Kirgizisztán/Os

                  A krími területre vezényelt orosz csapatok tényleges parancsnoka (e csapatokról Oroszország továbbra is hivatalosan mint „helyi önvédelmi milíciákról” beszél).

                  2014.3.21.

                  Elena Borisovna Mizulina
                  (Елена Борисовна Мизулина)

                  Születési idő: 1954.12.9.
                  Buj, Kosztromai terület

                  Olyan közelmúltbeli orosz jogalkotási javaslatok kezdeményezője és társszerzője, melyek célja az volt, hogy más országok régiói számára is lehetővé tegyék Oroszországhoz való csatlakozásukat saját központi hatóságaik hozzájárulása nélkül.

                  2014.3.21.

                  Valeriy Dmitrievich Bolotov
                  (Валерий Дмитриевич Болотов)

                  Születési idő: 1970.2.13.
                  Sztachanov, Luganszk Oblast, ukrán SSR

                  A Biztonsági Szolgálat luganszki regionális hivatalának épületét elfoglaló, „Délkeleti Hadsereg” nevű szeparatista csoport egyik vezetője. Az épület elfoglalása előtt ő és társai olyan fegyverek birtokában voltak, amelyeket feltehetően illegálisan szereztek Oroszországból, illetve helyi bűnözői csoportoktól.

                  2014.4.29.

                  Andriy Yevgenevich Purgin
                  (Андрей Евгеньевич Пургин)

                  Születési idő: 1972.1.26.

                  A „Donyecki Köztársaság” vezetője, szeparatista tevékenységek aktív résztvevője és szervezője, a donyecki „orosz turisták” akcióinak koordinátora. A „donbaszi polgári kezdeményezés az Eurázsiai Unióért” társalapítója.

                  2014.4.29.

                  Sergey Gennadevich Tsyplakov
                  (Сергей Геннадьевич Цыплаков)

                  Születési idő: 1983.5.1.
                  Donyeck, Ukrainian SSR

                  A radikális ideológiát valló „Donbaszi Népi Milícia” egyik vezetője. Több állami épület elfoglalásában is tevékenyen részt vett a donyecki régióban.

                  2014.4.29.

                  Igor Vsevolodovich Girkin, álneve Igor Strelkov
                  (Игорь Всеволодович Гиркин)

                  Születési idő: 1970.12.17.
                  Útlevélszáma: 4506460961

                  Az Oroszországi Föderáció fegyveres erői vezérkara Hírszerzési Főigazgatóságának (GRU) tagjaként azonosították. Részt vett a szlovjanszki incidensekben. Szergej Akszjonov önjelölt krími miniszterelnök biztonsági tanácsadója.

                  2014.4.29.

                  Viacheslav Ponomariov
                  Vyacheslav Vladimirovich Ponomariov
                  (Вячеслав Владимирович Пономарёв)

                  Születési idő: 1965.5.2.
                  Szlavjanszk

                  Szlavjanszk önjelölt polgármestere. Arra kérte Vlagyimir Putyint, hogy küldjön orosz csapatokat a város védelmére, később pedig fegyverekért folyamodott hozzá. Emberei emberrablásokban vesznek részt (foglyul ejtették Irma Krat ukrán újságírót és Simon Osztrovszkijt, a Vice News újságíróját, akiket később szabadon engedtek, emellett az EBESZ bécsi dokumentuma alapján tevékenykedő katonai megfigyelőket tartottak fogva).

                  2014.5.12.

                  Igor Mykolaiovych Bezler
                  Igor Nikolaevich Bezler,
                  (Игорь Николаевич Безлер)

                  Születési idő: 1965.12.30.
                  Szimferopol

                  Az önszerveződő horlivkai milícia egyik vezetője. Ő vette át az irányítást az ukrán nemzetbiztonsági szolgálat Donyeck régióban működő irodájának épülete felett, majd Horlivka városában elfoglalta a Belügyminisztérium kerületi irodáját. Kapcsolatban áll Igor Girkinnel, akinek parancsnoksága alatt az SBU szerint részt vett Vologyimir Ribak, horlivkai önkormányzati képviselő meggyilkolásában.

                  2014.5.12.

                  Oleg Tsariov
                  Oleg Anatolevich Tsariov
                  (Олег Анатолійович Царьов)
                  (Олег Анатольевич Царёв)

                  Születési idő: 1970.6.2.
                  Dnyipropetrovszk

                  A Rada tagja. Nyilvánosan a délkelet-ukrajnai régiókat magában foglaló Novorosszijai Szövetségi Köztársaság megalapítására buzdított.

                  2014.5.12.

                  Roman Lyagin
                  (Роман Лягин)

                  Születési idő: 1980.5.30.
                  Donyeck

                  A „Donyecki Népköztársaság” központi választási bizottságának elnöke. Aktívan közreműködött a „Donyecki Népköztársaság” önrendelkezéséről szóló május 11-i népszavazás megszervezésében.

                  2014.5.12.

            Szervezetek:

                  Név

                  Azonosító adatok

                  Indoklás

                  A jegyzékbe vétel dátuma

                  PJSC Chernomorneftegaz
                  álneve Chornomornaftogaz

                  Prospekt Kirova/per. Sovarkomovskji 52/1 Szimferopol, Krím

                  A „krími parlament”2014. március 17-én határozatot fogadott el a Chernomorneftegaz vállalat birtokában lévő eszközöknek a „Krími Köztársaság” nevében történő lefoglalásáról. A krími „hatóságok” tehát gyakorlatilag kisajátították a vállalatot.

                  2014.5.12.

                  Feodosia
                  álneve Feodossyskoje Predprijatije po obespetscheniju nefteproduktami

                  98107, Krím, Feodosiya, Geologicheskaya str.2
                  Nyersolajjal és olajtermékekkel kapcsolatos átrakodási szolgáltatásokat nyújtó társaság.

                  A „krími parlament”2014. március 17-én határozatot fogadott el a Chernomorneftegaz vállalat birtokában lévő eszközöknek a „Krími Köztársaság” nevében történő lefoglalásáról. A krími „hatóságok” tehát gyakorlatilag kisajátították a vállalatot.

                  2014.5.12.


title: A Bizottság (EU) 2016/32 végrehajtási rendelete (2016. január 14.) a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára az (EU) 2015/82 végrehajtási rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett citromsav behozatalára történő kiterjesztéséről

text:
               15.1.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 10/3

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/32 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. január 14.)
   a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára az (EU) 2015/82 végrehajtási rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett citromsav behozatalára történő kiterjesztéséről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 13. cikkére,
   mivel:
   1.   AZ ELJÁRÁS

   1.1.   Meglévő intézkedések

               (1)

               Dömpingellenes vizsgálatot követően (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) a Tanács az 1193/2008/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára. Az intézkedések keretében 6,6 % és 42,7 % közötti mértékű értékvámot vetettek ki (a továbbiakban: az eredeti intézkedések).

               (2)

               Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) a 2008/899/EK határozattal (3) elfogadta hét kínai exportáló gyártó vagy exportáló gyártók által alkotott csoport és a kínai fém-, ásvány- és vegyianyag-importőrök és -exportőrök kereskedelmi kamarája (China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters) által együttesen, az árra vonatkozóan felajánlott kötelezettségvállalásokat.

               (3)

               A Bizottság ezt követően a 2012/501/EU határozattal (4) visszavonta az exportáló gyártók egyike – nevezetesen a Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (a továbbiakban: Laiwu) – által felajánlott kötelezettségvállalás elfogadását.

               (4)

               Hatályvesztési felülvizsgálatot és részleges időközi felülvizsgálatot (a továbbiakban: a korábbi vizsgálatok) követően – az alaprendelet 11. cikke (2), illetve (3) bekezdésének megfelelően – a Bizottság az (EU) 2015/82 végrehajtási rendelettel (5) fenntartotta a végleges intézkedéseket és módosította azok szintjét. A Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes vámok (a továbbiakban: hatályos intézkedések) mértéke 15,3 % és 42,7 % között van.

         1.2.   Az érintett termék és a vizsgált termék

               (5)

               Az érintett termék az eredeti vizsgálat meghatározásainak megfelelően a 2918 14 00 és az ex 2918 15 00 KN-kód alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó citromsav (beleértve a trinátrium-citrát dihidrátot is, a továbbiakban: az érintett termék).

               (6)

               A vizsgált termék, amely jelenleg az érintett termékkel megegyező KN-kódok alá tartozik, megegyezik az előző preambulumbekezdésben említettel, azonban azt – akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentve – Malajziában adják fel (a továbbiakban: a vizsgált termék). A vizsgált termék a 2918140010 és 2918150011 TARIC-kódok alá van besorolva.

               (7)

               A vizsgálat kimutatta, hogy a Kínai Népköztársaságból az Unióba exportált, és az Unióba Malajziából feladott citromsav ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik és ugyanazon célra alkalmazzák, ennélfogva az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek kell tekinteni.

         1.3.   Az eljárás megindításának indokai

               (8)

               A Bizottság meggyőző bizonyítékkal rendelkezett arról, hogy a hatályos intézkedéseket a vizsgált termék Malajziából történő behozatalával kijátsszák.

               (9)

               A Bizottság rendelkezésére álló információk szerint az érintett termékre vonatkozó – fenti (1)–(4) preambulumbekezdésben ismertetett – intézkedések elrendelését követően jelentősen megváltozott a kereskedelem szerkezete a Kínai Népköztársaságból és Malajziából az Unióba irányuló kivitel vonatkozásában, aminek a vám kivetésén kívül nincs más megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka.

               (10)

               A Bizottság továbbá elegendő meggyőző bizonyítékkal rendelkezett arra vonatkozóan is, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatása a mennyiségek és az árak tekintetében egyaránt csorbát szenved.

               (11)

               Végezetül, elegendő meggyőző bizonyíték állt a Bizottság rendelkezésére arról is, hogy a vizsgált termék árai az érintett termékre korábban megállapított rendes értékhez viszonyítva dömpingelt árak.

         1.4.   A vizsgálat hivatalból történő megindítása

               (12)

               A tagállamok tájékoztatását követően megállapítást nyert, hogy elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre a vizsgálat megindításához, ezért 2015. május 1-jén a Bizottság (EU) 2015/706 végrehajtási rendeletével (6) az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése alapján (a továbbiakban: a vizsgálatot megindító rendelet) saját kezdeményezésére vizsgálatot indított. A Bizottság a vizsgálatot megindító rendelettel továbbá utasította a vámhatóságokat a Malajziában feladott citromsav behozatalának nyilvántartásba vételére.

         1.5.   A vizsgálat

               (13)

               A Bizottság hivatalosan értesítette Kína és Malajzia hatóságait, a szóban forgó országokban működő ismert exportáló gyártókat, az ismert érintett uniós importőröket és az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálat megindításáról. Malajziának az Európai Unió mellé akkreditált képviselete rendelkezésre bocsátotta a Malajziában működő exportáló gyártók elérhetőségét. A Bizottság elküldte a mentesség iránti kérelem nyomtatványait ezen, Malajziában működő exportáló gyártóknak. A Bizottság kérdőíveket küldött a Kínai Népköztársaságban működő általa ismert exportáló gyártóknak és a független uniós importőröknek is.

               (14)

               Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat és a vizsgálatot megindító rendeletben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek a Bizottsággal és/vagy a meghallgató tisztviselővel. Minden felet tájékoztattak arról, hogy az együttműködés hiánya az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását vonhatja maga után, valamint azt, hogy a vizsgálat megállapításait a rendelkezésre álló tényekre alapozzák.

               (15)

               Egy malajziai vállalat jelentkezett, azt állítva, hogy nem gyártó, hanem a citromsavat csupán felhasználja, ezért nem kér mentességet. A Bizottság tájékoztatta ezt a vállalatot arról, hogy a vele esetleg kapcsolatban álló Malajziában működő gyártó vállalatokat is felkérik a mentesség iránti kérelem nyomtatványának megválaszolására. A Bizottságnak egyetlen malajziai exportáló gyártó sem küldte vissza a mentesség iránti kérelem kitöltött nyomtatványát. Hat Kínai Népköztársaságban működő exportáló gyártó és négy uniós független importőr nyújtott be válaszokat a kérdőívre.

         1.6.   Referencia-időszak és vizsgálati időszak

               (16)

               A vizsgálati időszak a 2011. január 1-jétől2015. március 31-ig tartó időszakot foglalta magában. A vizsgálati időszakra vonatkozóan adatokat gyűjtöttek többek között a kereskedelem szerkezetét érintő állítólagos változás kivizsgálása céljából. Részletesebb adatokat gyűjtöttek a 2014. január 1-jétől2015. március 31-ig tartó referencia-időszakra vonatkozóan annak érdekében, hogy megállapítsák, a behozatal aláássa-e a hatályban lévő intézkedések javító hatását az árak és/vagy mennyiségek tekintetében, valamint hogy fennáll-e dömping.

         2.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

   2.1.   Általános észrevételek

               (17)

               Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése alapján az intézkedések kijátszásának megállapítása érdekében egymást követően megvizsgálták, hogy megváltozott-e a Kína, illetve Malajzia és az Unió közötti kereskedelem szerkezete; ez a változás olyan gyakorlat, eljárás vagy munka eredményeként állt-e elő, amelynek a vám kivetésén kívül semmilyen más megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka nem volt; van-e bizonyíték a kárra vagy arra, hogy a vám javító hatását a vizsgált termék árai és/vagy mennyiségei aláássák; továbbá, hogy volt-e bizonyíték a dömpingre az eredeti vizsgálat során előzőleg megállapított rendes értékekhez viszonyítva, szükség esetén az alaprendelet 2. cikkének rendelkezései értelmében.

         2.2.   Az együttműködés mértéke és a kereskedelmi volumen meghatározása

      Malajzia

               (18)

               A Malajziában található exportőrök közül egy sem működött együtt ebben a vizsgálatban. Együttműködés hiányában a Malajziából származó citromsav Unióba irányuló exportjára vonatkozó megállapítások a rendelkezésre álló tények alapján születtek az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének megfelelően. Ebben az esetben a Malajziából az Unióba történő behozatal összesített mennyiségének meghatározásához a Comext adatait használták fel.

      Kínai Népköztársaság

               (19)

               Hat, a Kínai Népköztársaságban működő, kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó gyártó/exportőr válaszolt a kérdőívre. Az együttműködő vállalatok kivitele a Kínából az Unióba irányuló kivitelnek megközelítőleg 54 %-át, míg a Kínából Malajziába irányuló exportnak körülbelül 69 %-át tette ki a referencia-időszak alatt.

               (20)

               Mivel a malajziai vállalatok nem működtek együtt, a Kínai Népköztársaságban található vállalatok pedig csupán részleges együttműködést tanúsítottak, a Kínai Népköztársaságból az Unióba irányuló összesített exportmennyiség meghatározása Comext-adatok felhasználásával történt. A Bizottság összevetette ezeket az adatokat a kínai nemzeti statisztikákkal. A Kínai Népköztársaságból Malajziába irányuló összes kivitel mennyiségének meghatározásához a kínai nemzeti statisztikákat is felhasználták.

               (21)

               Ezeket a statisztikai adatokat összevetették a hat együttműködő exportáló gyártó által szolgáltatott adatokkal. Az együttműködő vállalatok által benyújtott adatok hasonló tendenciákat mutattak, mint amelyek egyrészt a Comext-adatokból, másrészt a kínai nemzeti statisztikákból kirajzolódtak.

         2.3.   A kereskedelem szerkezetének megváltozása

      A citromsav behozatala az Unióba

               (22)

               A vizsgálati időszakban az érintett terméknek a Kínai Népköztársaságból az Unióba irányuló behozatala 2011 és 2012 között először 14 %-kal emelkedett. Ezt követően a behozatal 2013-ban visszaesett a 2011-es szint alá, majd 2014-ben ismét emelkedett a referencia-időszak végéig. Általánosságban elmondható, hogy a behozatal a vizsgálati időszakban 5 %-os növekedést mutatva a 2011-es 201 345 tonnás szintről a referencia-időszakban regisztrált 210 516 tonnás szintre emelkedett.

               (23)

               Ezt a Malajziából érkező behozatal ugyanezen időszakban tapasztalt relatív növekedésével összefüggésben kell vizsgálni, vagyis azzal, hogy az említett behozatal 2011 és a referencia-időszak között 792 tonnáról 6 837 tonnára – azaz több mint nyolcszorosára – emelkedett. A Malajziából érkező behozatalok mennyisége összesen 6 000 tonnával növekedett 2011 és a referencia-időszak vége között.

               (24)

               Az 1. táblázatban a Kínai Népköztársaságból és Malajziából az Unióba irányuló, 2011. január 1-je és a referencia-időszak (7) vége között regisztrált behozatalok mennyisége szerepel.

                  1. táblázat

                  A Kínai Népköztársaságból és Malajziából az Unióba irányuló behozatalok mennyisége

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Referencia-időszak (8)

                           Kína (tonnában)

                           201 345

                           230 454

                           193 383

                           205 791

                           210 516

                              Index

                              100

                              114

                              96

                              102

                              105

                           Malajzia (tonnában)

                           792

                           1 972

                           4 403

                           6 559

                           6 837

                              Index

                              100

                              249

                              556

                              828

                              863

      A Kínából Malajziába irányuló kivitelek

               (25)

               Amint az a 2. táblázatban látható, a vizsgálati időszak folyamán, azaz 2011-től a referencia-időszakban a Kínai Népköztársaságból Malajziába irányuló citromsav-kivitel is hasonlóképpen jelentős relatív növekedést mutatott: több mint 70 %-kal, 7 990 tonnáról 13 763 tonnára emelkedett. Ez a növekedést megközelítőleg 6 000 tonnát tett ki, így szinte pontosan megegyezett a Malajziából az Unióba érkező behozatalok mennyiségének az 1. táblázatban jelzett növekedésével. Ez a növekvő tendencia a hat együttműködő kínai exportáló gyártó vonatkozásában is megfigyelhető volt.

                  2. táblázat

                  A Kínai Népköztársaságból Malajziába irányuló kivitelek mennyisége

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Referencia-időszak

                           A Malajziába irányuló összes export mennyisége (tonnában)

                           7 990

                           7 333

                           11 693

                           15 172

                           13 763

                           A Malajziába irányuló összes export aránya

                              (index)

                              100

                              92

                              146

                              190

                              172

                           Az együttműködő kínai exportáló gyártók Malajziába irányuló kivitele

                              Index

                              100

                              123

                              209

                              197

                              216

                              Forrás: Goodwill China Business Information Ltd., a kérdőívekre adott válaszok.

      A kereskedelem szerkezetének változására vonatkozó következtetés

               (26)

               A mennyiségi növekedés a Malajziából az Unióba és a Kínai Népköztársaságból Malajziába irányuló kivitelek esetében is az eredeti intézkedések kivetése után jelentkezett. Ez egyrészt a Kínai Népköztársaság és Malajzia közötti, másrészt Malajzia és az Unió közötti kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változásnak minősül.

               (27)

               Habár megjegyzendő, hogy a Malajziából az Unióba érkező behozatal mennyisége abszolút értelemben még mindig viszonylag csekély volt a vizsgálati időszakban, ugyanakkor erősen emelkedő tendenciát mutatott.

         2.4.   Az intézkedések kijátszásának jellege

               (28)

               Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a kereskedelem szerkezetének megváltozása olyan gyakorlat, eljárás vagy munka következménye legyen, melynek a vám kivetésén kívül semmilyen más elfogadható oka vagy gazdasági indoka nincs. A gyakorlat, eljárás vagy munka többek között az intézkedések által érintett termék harmadik országokon keresztül való szállítása is lehet.

      Gyártási mennyiség Malajziában

               (29)

               Mivel a Malajziában található vállalatok nem működtek együtt, nem lehetett információt szerezni a vizsgált termék tényleges gyártásának lehetséges szintjeiről Malajziára vonatkozóan.

      Átrakodás

               (30)

               A vizsgálat megindításakor a Bizottság bizonyítékkal rendelkezett arra vonatkozóan, hogy bizonyos kínai exportáló termelők üzleti kapcsolatban álltak uniós importőrökkel, ami a vámok átrakodás révén való kikerülésének lehetőségére utalt. Továbbá – amint azt a fenti (29) preambulumbekezdés is említi – nem volt bizonyíték arra, hogy Malajziában valóban folyik tényleges termelés, és egyetlen Malajziában található vállalat sem működött együtt. Ezenfelül – a fenti (22)–(26) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően – a kereskedelem szerkezete egyértelműen megváltozott, ami a Kínai Népköztársaságból Malajziába irányuló kivitel, és a Malajziából az Unióba irányuló behozatal egyidejű és közel azonos mértékű ugrásszerű növekedésében nyilvánult meg.

               (31)

               Ezért a Bizottság következtetése szerint megvalósul az Unióba szállított kínai eredetű citromsav Malajziában történő átrakodása.

         2.5.   A dömpingellenes vám kivetésén kívüli megfelelő magyarázat vagy gazdasági indok hiánya

               (32)

               A vizsgálat az átrakodásra semmi más elfogadható okot vagy gazdasági indokot nem talált, mint az érintett termékre vonatkozó hatályos rendelkezések megkerülésének szándékát. A vámon kívül nem volt kimutatható semmilyen más olyan intézkedés, amelyet az átrakodási költségek kompenzálásának lehetne tekinteni, különösen a Kínából származó citromsav szállítására és Malajziában történő átrakodására vonatkozóan.

         2.6.   A dömpingellenes vám javító hatásának aláásása

               (33)

               Annak megállapítására, hogy a citromsav behozatala mennyiség és ár tekintetében aláásta-e a hatályos intézkedések javító hatásait, a Comext adatait használták fel, mivel ezek voltak a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb adatok a Malajziából érkező behozatal mennyiségére és árára vonatkozóan. Az így megállapított árakat összehasonlították a korábbi vizsgálatokban az uniós gyártók tekintetében megállapított kármegszüntetési szinttel. (9)

               (34)

               Habár megjegyzendő, hogy a Malajziából az Unióba érkező behozatal mennyisége abszolút értelemben még mindig viszonylag csekély volt a vizsgálati időszakban, ugyanakkor erősen emelkedő tendenciát mutatott. A Malajziából az Unióba irányuló behozatalok relatív mennyiségének ugrásszerű – 2011 és a referencia-időszak között 792 tonnáról 6 837 tonnára történő – növekedése szintén jelentősnek tekinthető.

               (35)

               A kár megszüntetéséhez szükséges, korábbi vizsgálatokban megállapított különbözetet hasonlították össze a Malajziára vonatkozó átlagos exportárral, amelyet e vizsgálat keretében a Comext adatai alapján határoztak meg és a behozatal utáni költségek tekintetében kiigazítottak. Elegendő együttműködés hiányában a behozatal utáni költségeket szintén korábbi vizsgálati adatok alapján határozták meg. Az összehasonlítás Malajzia esetében jelentős, 30–40 %-os alákínálást mutatott. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatása a mennyiség és ár tekintetében egyaránt csorbul.

         2.7.   A dömping bizonyítéka

               (36)

               Végül az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy van-e bizonyíték a dömpingre a korábbi vizsgálatok során megállapított rendes érték vonatkozásában.

               (37)

               A korábbi vizsgálatokban a Kínai Népköztársaságra vonatkozó rendes értéket a Kanadában jellemző árak alapján állapították meg, amely országot az említett vizsgálatok során megfelelő, piacgazdasággal rendelkező analóg országnak minősítettek.

               (38)

               A Malajziából az Unióba irányuló kivitelekre alkalmazott árakat a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg oly módon, hogy a citromsavnak a referencia-időszakban jellemző, Comext-jelentés szerinti átlagos exportárát az alábbiakban ismertetett módon kiigazították.

               (39)

               A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában megfelelő módon figyelembe vették az árakat és az azok összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. Ennek megfelelően a szállítási és biztosítási költségekből eredő különbségek kiegyenlítése érdekében kiigazításokra került sor. Mivel a Malajziában működő gyártók nem működtek együtt, a kiigazítást a rendelkezésre álló tények alapján kellett meghatározni, azaz egy globális szállítási árajánlatokat nyújtó független szolgáltatótól (10) a referencia-időszak során kapott árajánlat alapján, amely egy adott malajziai kikötő és egy konkrét uniós kikötő közötti szállításra és biztosításra vonatkozott CIF-paritás mellett, és amelynek eszerinti becsült értéke 65–75 EUR/tonna volt.

               (40)

               Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözetet a korábbi vizsgálatok során megállapított rendes érték súlyozott átlagának és a referencia-időszakban alkalmazott és a fenti (38) és (39) preambulumbekezdésben foglalt, Malajziából az Unióba irányuló megfelelő exportárak súlyozott átlagának összehasonlítása alapján számították ki, az uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli CIF-ár százalékában kifejezve. Az összehasonlítás 50–60 %-os dömpingkülönbözetet mutatott.

         3.   INTÉZKEDÉSEK

               (41)

               A fentiek figyelembevételével a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében a Kínai Népköztársaságból származó citromsav Unióba irányuló behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot Malajziában történő átrakodás útján kijátszották.

               (42)

               Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdése első mondatának megfelelően az érintett termék behozatalára vonatkozó hatályos intézkedéseket ezért ki kell terjeszteni a vizsgált termék behozatalára, azaz ugyanezen terméknek a Malajziában feladott behozatalára, függetlenül attól, hogy az árut Malajziából származóként jelentették-e be vagy sem.

               (43)

               A kiterjesztendő intézkedések az (EU) 2015/82 bizottsági végrehajtási rendeletben 1. cikkének (2) bekezdésében „minden más vállalatra” megállapított intézkedések, melyek jelenleg az uniós határparitáson számított, vámot még nem tartalmazó nettó árra alkalmazandó 42,7 %-os végleges dömpingellenes vám alkalmazását jelentik.

               (44)

               Az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése alapján – melyek előírják, hogy a kiterjesztett intézkedéseket alkalmazni kell a vizsgálatot megindító rendeletben előírtak szerint nyilvántartásba vett, az Unióba érkező behozatalokra – a Malajziában feladott citromsav nyilvántartásba vett behozatalaira vonatkozó vámokat be kell szedni.

         4.   MENTESSÉG IRÁNTI KÉRELMEK

               (45)

               A (15) preambulumbekezdésben említettek szerint a vizsgálat megindítása után az érintett országból egy gyártó sem jelentkezett. Ennek megfelelően nem kérelmezték az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően az intézkedések alóli esetleges mentességet.

         5.   ÚJ EXPORTŐRÖK

               (46)

               Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének sérelme nélkül azon Malajziában működő gyártókat, akik nem jelentkeztek az eljárás során és nem exportálták a vizsgálat tárgyát képező terméket a referencia-időszak alatt, és akik az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése és 13. cikkének (4) bekezdése értelmében a kiterjesztett dömpingellenes vám alóli mentesség iránti kérelmet szándékoznak benyújtani – mentesség iránti kérelmi nyomtatvány kitöltésére kérik fel annak érdekében, hogy a Bizottság megállapíthassa, hogy mentességben részesíthetők-e. Ilyen mentesség a következő szempontok értékelését követően adható: piaci helyzet, a gyártókapacitás, a kapacitáskihasználás, a beszerzés és az értékesítés, valamint az olyan gyakorlatok folytatásának a valószínűsége, amelyeket nem támasztottak alá elfogadható okokkal vagy gazdasági indokokkal, továbbá a dömpingre vonatkozó bizonyítékok. A Bizottság rendszerint helyszíni ellenőrző látogatást is tesz. A kérelmet a Bizottsághoz kell benyújtani, haladéktalanul, valamennyi lényeges információval együtt, különös tekintettel a vállalat tevékenységében bekövetkezett, a gyártással és értékesítéssel kapcsolatos változásokra.

               (47)

               Amennyiben a mentesség indokolt, a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően javasolja a hatályos kiterjesztett intézkedések megfelelő módosítását. Ezt követően minden engedélyezett mentességet nyomon követnek a megfelelés biztosítása érdekében.

         6.   NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL

   Valamennyi érintett fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek a fenti következtetésekhez vezettek, és felkérték őket észrevételeik megtételére. Senki nem nyújtott be észrevételt.

               (48)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével.

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   Az 1193/2008/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára kivetett, „minden más vállalat” tekintetében alkalmazandó végleges dömpingellenes vámot kiterjesztik a jelenleg a 2918 14 00 KN-kód (TARIC kód: 2918140010) és ex 2918 15 00 (TARIC kód: 2918150011). alá tartozó, Malajziában feladott – akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett – citromsav behozatalára.
   (2)   A Malajziában feladott – akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett – és az (EU) 2015/706 végrehajtási rendelet 2. cikkének, valamint az 1225/2009/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően nyilvántartásba vett behozatalok után az e cikk (1) bekezdésével kiterjesztett vámot be kell szedni.
   (3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.
   2. cikk
   (1)   Az 1. cikk által kiterjesztett vám alóli mentesség iránti kérelmeket az Európai Unió valamelyik hivatalos nyelvén, a mentességet kérő vállalat képviseletére felhatalmazott személy aláírásával, írásban kell benyújtani. A kérelmet a következő címre kell küldeni:

               European Commission

               Directorate-General for Trade

               Directorate H

               Office: CHAR 04/039

               1040 Brussels

               BELGIUM

         (2)   Az 1225/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint a Bizottság határozatával engedélyezheti az 1. cikk által kiterjesztett vám alóli mentességet azon vállalatok behozatalai tekintetében, amelyek nem játsszák ki a 791/2011/EU rendelettel elrendelt dömpingellenes intézkedéseket.
   3. cikk
   A vámhatóságok utasítást kapnak arra, hogy szüntessék meg a behozataloknak az (EU) 2015/706 rendelet 2. cikkének megfelelően elrendelt nyilvántartásba vételét.
   4. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. január 14-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  A Tanács 2008. december 1-jei 1193/2008/EK rendelete a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vámok végleges beszedéséről (HL L 323., 2008.12.3., 1. o.).

      (3)  A Bizottság 2008. december 2-i 2008/899/EK határozata a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalások elfogadásáról (HL L 323., 2008.12.3., 62. o.).

      (4)  A Bizottság 2012. szeptember 7-i 2012/501/EU határozata a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalások elfogadásáról szóló 2008/899/EK határozat módosításáról (HL L 244., 2012.9.8., 27. o.).

      (5)  A Bizottság 2015. január 21-i (EU) 2015/82 végrehajtási rendelete az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat nyomán a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára vonatkozóan végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az 1225/2009/EK rendelet 11. cikke (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatokról (HL L 15., 2015.1.22., 8. o.).

      (6)  A Bizottság 2015. április 30-i (EU) 2015/706 végrehajtási rendelete a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára vonatkozó (EU) 2015/82 bizottsági végrehajtási rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedéseknek a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett citromsav behozatala által megvalósuló esetleges kijátszására vonatkozó vizsgálat megindításáról, valamint e behozatalok nyilvántartásba-vételi kötelezettségének előírásáról (HL L 113., 2015.5.1., 38. o.).

      (7)  A vizsgálat időszakai – nevezetesen 2011, 2012 és részben a referencia-időszak – egybeestek a (4) preambulumbekezdésben említett, hatályvesztési felülvizsgálatról szóló (EU) 2015/82 rendeletben közzétett időszakokkal. E vizsgálat során a behozatali mennyiségeket frissítették a Comext legfrissebb rendelkezésre álló statisztikai adataival, ezért a számadatok nem feltétlenül egyeznek meg pontosan a részleges felülvizsgálatról szóló (EU) 2015/82 rendeletben közzétett adatokkal.

      (8)  A referencia-időszak adatait a 12 hónapos időszaknak megfelelően kiigazították.

      Forrás: Comext-statisztika.

      (9)  (EU) 2015/82 bizottsági végrehajtási rendelet (167) preambulumbekezdése.

      (10)  www.worldfreightrates.com


title: A Bizottság 1117/2013/EU végrehajtási rendelete ( 2013. november 6. ) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról [Arancia Rossa di Sicilia (OFJ)]

text:
               9.11.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 299/18

         A BIZOTTSÁG 1117/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2013. november 6.)
   az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról [Arancia Rossa di Sicilia (OFJ)]
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1151/2012/EU rendelet hatályon kívül helyezte és felváltotta a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletet (2).

               (2)

               Az 510/2006/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Olaszország kérelmét, amely az 1107/96/EK bizottsági rendelet (3) alapján bejegyzett „Arancia Rossa di Sicilia” oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul.

               (3)

               A szóban forgó módosítás nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság az 510/2006/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján a módosítás iránti kérelmet közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
                   (4). A Bizottsághoz nem érkezett az említett rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosítása jóváhagyásra kerül.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2013. november 6-án.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,
         Dacian CIOLOȘ

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

      (2)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

      (3)  HL L 148., 1996.6.21., 1. o.

      (4)  HL C 369., 2012.11.29., 16. o.

      MELLÉKLET
      A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

         1.6. osztály:   Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

      OLASZORSZÁG
      Arancia Rossa di Sicilia (OFJ)