title: A Bizottság (EU) 2021/909 végrehajtási rendelete (2021. május 31.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

text:
                  2021.6.7.

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 199/1

         A BIZOTTSÁG (EU) 2021/909 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2021. május 31.)
         egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 57. cikke (4) bekezdésére és 58. cikke (2) bekezdésére,
         mivel:

                     (1)

                     A 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

                     (2)

                     A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

                     (3)

                     Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat (1) oszlopában leírt árukat a táblázat (2) oszlopában feltüntetett KN-kód alá kell besorolni a (3) oszlopban kifejtett indokok alapján.

                     (4)

                     Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni.

                     (5)

                     Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk
            A melléklet táblázatának (1) oszlopában leírt árukat a Kombinált Nómenklatúrában a táblázat (2) oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

            2. cikk
            Az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve három hónapig továbbra is felhasználható.

            3. cikk
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2021. május 31-én.

                  a Bizottság részéről,

                  az elnök nevében,

               Gerassimos THOMAS

                  főigazgató

                  Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság

            (1)  HL L 269., 2013.10.10., 1. o.

            (2)  A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

            MELLÉKLET

                        Árumegnevezés

                        Besorolás (KN-kód)

                        Indoklás

                        (1)

                        (2)

                        (3)

                        Egy hajlékony árucikk (ún. uszodai habhenger), amely porózus műanyagból (műanyaghabból) készült, kb. 1 m hosszúságú és kb. 8 cm átmérőjű üreges cső alakjában. Az árucikk lebeg a vízen, és olyan felszínen tartást segítő eszközként állítják vám elé, amely megfelel az úszástanításhoz a felszínen tartó segédeszközökre vonatkozó európai szabványnak (EN 13138-2:2014). Az árucikk ütéselnyelő és hőszigetelő is.
                        Lásd a képeket  (*1).

                        3926 90 97

                        A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1. és 6. általános szabály, valamint a 3926 , a 3926 90  és a 3926 90 97  KN-kód szövege határozza meg.
                        A 9506  vtsz. alá, általános fizikai gyakorlatokhoz, tornához, atlétikához, más sporthoz vagy szabadtéri játékhoz való árucikként és felszerelésként történő besorolása kizárt, mivel egyszerű, általános alakja miatt az árucikk nem azonosítható a 9506  vtsz. alá tartozó fizikai gyakorlathoz vagy sporthoz tervezett árucikként, habár a lebegési tulajdonsága miatt az árucikk megfelel az úszástanításhoz a felszínen tartó segédeszközökre vonatkozó szabványnak. Továbbá egyszerű alakja és általános anyaga miatt az árucikket különféle célokra is fel lehet használni (például oszlopok köré csomagolva ütéselnyelő védőtermékként, csövek köré csomagolva hőszigetelő termékként, gyerekek szórakozását szolgáló termékként).
                        Hasonlóképpen kizárt a 9503  vtsz. alá más játékként történő besorolás, mivel az árucikket kialakítása miatt nem lehet egyértelműen gyerekek vagy felnőttek szórakozását szolgáló árucikként azonosítani.
                        Következésképpen az árucikket az alapanyaga (műanyagok) alapján kell besorolni.
                        Az árucikket ezért a 3926 90 97  KN-kód alá kell besorolni műanyagból készült más árucikként.

               (*1)  A képek csupán tájékoztató jellegűek.


title: A Bizottság (EU) 2021/910 végrehajtási rendelete (2021. május 31.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

text:
                  2021.6.7.

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 199/4

         A BIZOTTSÁG (EU) 2021/910 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2021. május 31.)
         egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 57. cikke (4) bekezdésére és 58. cikke (2) bekezdésére,
         mivel:

                     (1)

                     A 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

                     (2)

                     A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

                     (3)

                     Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat (1) oszlopában leírt árukat a táblázat (2) oszlopában feltüntetett KN-kód alá kell besorolni a (3) oszlopban kifejtett indokok alapján.

                     (4)

                     Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni.

                     (5)

                     Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk
            A melléklet táblázatának (1) oszlopában leírt árukat a Kombinált Nómenklatúrában a táblázat (2) oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

            2. cikk
            Az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve három hónapig továbbra is felhasználható.

            3. cikk
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2021. május 31-én.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök nevében,

               Gerassimos THOMAS

                  főigazgató

                  Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság

            (1)  HL L 269., 2013.10.10., 1. o.

            (2)  A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

            MELLÉKLET

                        Árumegnevezés

                        Besorolás
                        (KN-kód)

                        Indoklás

                        (1)

                        (2)

                        (3)

                        Cermet pálcák egységes kerek keresztmetszettel. A különböző hosszúságú és átmérőjű árucikkek tömörek vagy perforáltak lehetnek, és lehetnek hűtőcsatornáik, valamint tompa végük. Előfordulhat, hogy egyes árucikkek élét ferdére vágták.
                        Az árucikkek cermetből, azaz volfrámkarbid alapú zsugorított (szinterezett) fémkarbidból készülnek, kobalt kötőanyaggal.
                        Alacsony feldolgozási fokuk, egyszerű formájuk és alakjuk alapján az árucikkek számos célra felhasználhatóak, például megerősítő elemekként. További feldolgozás esetén az árucikkek szerszámokhoz és szerszámként is felhasználhatóak.

                        8113 00 90

                        A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1. és 6. általános szabály, a XV. áruosztályhoz tartozó Megjegyzések 4. pontja, valamint a 8113 00  és a 8113 00 90  KN-kódok szövege határozza meg.
                        A 8209 00 80  KN-kód alá, cermetből készült pálca és hasonló nem szerelt szerszámrészként történő besorolása kizárt, ugyanis az árucikkek szerszámokhoz és szerszámokként csak további feldolgozás esetén használhatóak, és más célra is alkalmasak.
                        Az árucikkek a 8113  vtsz. alá tartoznak, amely magában foglalja a cermeteket, megmunkálatlanul vagy a Kombinált Nómenklatúrában máshol nem meghatározott árucikkek formájában is (lásd még a Harmonizált Áruleíró- és Kódrendszer Magyarázata 8113  vámtarifaszámhoz tartozó magyarázatának hatodik bekezdését).
                        Következésképpen az árucikket a 8113 00 90  KN-kód alá kell besorolni cermet és ebből készült más árucikként.


title: A Bizottság (EU) 2021/911 végrehajtási rendelete (2021. május 31.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

text:
                  2021.6.7.

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 199/7

         A BIZOTTSÁG (EU) 2021/911 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2021. május 31.)
         egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 57. cikke (4) bekezdésére és 58. cikke (2) bekezdésére,
         mivel:

                     (1)

                     A 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

                     (2)

                     A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

                     (3)

                     Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat (1) oszlopában leírt árukat a táblázat (2) oszlopában feltüntetett KN-kód alá kell besorolni a (3) oszlopban kifejtett indokok alapján.

                     (4)

                     Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni.

                     (5)

                     Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk
            A melléklet táblázatának (1) oszlopában leírt árukat a Kombinált Nómenklatúrában a táblázat (2) oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

            2. cikk
            Az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve három hónapig továbbra is felhasználható.

            3. cikk
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2021. május 31-én.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök nevében,

               Gerassimos THOMAS

                  főigazgató

                  Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság

            (1)  HL L 269., 2013.10.10., 1. o.

            (2)  A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

            MELLÉKLET

                        Árumegnevezés

                        Besorolás
                        (KN-kód)

                        Indokolás

                        (1)

                        (2)

                        (3)

                        Görgős bútormozgató, amely a következőkből áll:

                                    —

                                    egy faalapú panel (rostlemez-panel lekerekített sarkokkal és élekkel),

                                    —

                                    műanyag csúszásgátló lapok a panel felső oldalán,

                                    —

                                    műanyag görgők,

                                    —

                                    fémkonzolok a műanyag görgőknek a panel aljára történő rögzítéséhez.

                              Az árucikken fogantyú-mélyedés található például kézzel történő szállításához vagy az árucikk falra történő függesztéséhez.
                        Az árucikket különböző tárgyak, különösen bútorok és bármely más nehéz tárgy szállítására (mozgatására) tervezték.
                        (Lásd a képet.) (*1)

                        4421 99 10

                        A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1., 3. b) és 6. általános szabály, a 44. árucsoporthoz tartozó Megjegyzések 3. pontja, valamint a 4421 , a 4421 99  és a 4421 99 10  KN-kód szövege határozza meg.
                        A 8716 80 00  KN-kód alá, nem mechanikus meghajtású más járműként történő besorolás kizárt, mivel az árucikk objektív jellemzői és tulajdonságai nem felelnek meg teljes mértékben a 8716  vámtarifaszám és a 8716 80 00  KN-kód fogalmának.
                        Objektív jellemzői és tulajdonságai miatt, beleértve az árucikk lábbal vagy kézzel történő tolására nem használt fogantyú-mélyedést, valamint nehéz tárgyaknak – például bútoroknak – a tárgyak tolásával történő szállítására (mozgatására) való kialakítását, az árucikket nem úgy tervezték, hogy más jármű által vontatható, kézzel tolható vagy húzható, lábbal tolható vagy állati erővel húzható legyen (lásd még a HR Magyarázat 8716  vtsz.-hoz tartozó magyarázata második bekezdését).
                        Az árucikk nem tekinthető járműnek, ugyanis nem rendelkezik a 8716  vtsz. alá tartozó kézi meghajtású vagy lábmeghajtású járművek bizonyos jellemzőivel és tulajdonságaival, mivel nem (kézi)kocsi, targonca, talicska vagy tolókocsi, illetve nem egy jármű valamely meghatározott alkatrésze, például egy alváz alkotja.
                        Következésképpen az árucikket az alapanyaga szerint kell besorolni.
                        Az árucikk egy különböző anyagokból (fából, műanyagból és fémből) álló összetett termék. Az árucikk lényeges jellemzőjét a fa határozza meg, mivel az összetett termék fő részét a fapanel alkotja, és mivel a fapanel bír a legnagyobb jelentőséggel az árucikk rendeltetésszerű használata szempontjából.
                        Következésképpen az árucikket a 4421 99 10  KN-kód alá kell besorolni rostlemezből készült más árucikként.

               (*1)  A kép csupán tájékoztató jellegű.


title: A Bizottság (EU) 2021/912 végrehajtási rendelete (2021. június 4.) a lacto-N-neotetraóz (mikrobiális forrás) új élelmiszerre vonatkozó specifikációk módosításának engedélyezéséről és az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
                  2021.6.7.

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 199/10

         A BIZOTTSÁG (EU) 2021/912 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2021. június 4.)
         a lacto-N-neotetraóz (mikrobiális forrás) új élelmiszerre vonatkozó specifikációk módosításának engedélyezéséről és az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet módosításáról
         (EGT-vonatkozású szöveg)
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel az új élelmiszerekről, az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1852/2001/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. november 25-i (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikkére,
         mivel:

                     (1)

                     Az (EU) 2015/2283 rendelet értelmében csak engedélyezett és az uniós jegyzékbe felvett új élelmiszerek hozhatók forgalomba az Unióban.

                     (2)

                     A Bizottság az (EU) 2015/2283 rendelet 8. cikke alapján elfogadta az engedélyezett új élelmiszerek uniós jegyzékét megállapító (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendeletet (2).

                     (3)

                     Az (EU) 2015/2283 rendelet 12. cikke értelmében a Bizottságnak elő kell terjesztenie az új élelmiszer Unión belül történő forgalomba hozatalának engedélyezésére és az uniós jegyzék naprakésszé tételére vonatkozó végrehajtási jogi aktus tervezetét.

                     (4)

                     Az (EU) 2016/375 bizottsági végrehajtási határozat (3) a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) összhangban engedélyezte a vegyi úton szintetizált lakto-N-neotetraóz új élelmiszer-összetevőként történő forgalomba hozatalát.

                     (5)

                     2016. szeptember 1-jén a Glycom A/S vállalat a 258/97/EK rendelet 5. cikke szerint tájékoztatta a Bizottságot, hogy az Escherichia coli K-12 törzsével előállított lakto-N-neotetraóz (mikrobiális forrás) mint új élelmiszer-összetevő forgalomba hozatalát tervezi.

                     (6)

                     A Bizottságnak küldött értesítéshez a Glycom A/S egy jelentést is mellékelt, amelyet a 258/97/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdése alapján Írország illetékes hatósága állított ki, és amelynek következtetése az említett vállalat által benyújtott tudományos bizonyítékok fényében az volt, hogy az Escherichia coli K-12 törzsével előállított lakto-N-neotetraóz lényegileg egyenértékű az (EU) 2016/375 végrehajtási határozattal engedélyezett szintetikus lakto-N-neotetraózzal. Ezért a mikrobiális eredetű lakto-N-neotetraózt a Bizottság felvette az új élelmiszerek uniós jegyzékébe.

                     (7)

                     2019. június 23-án a Chr. Hansen A/S vállalat (a továbbiakban: kérelmező) az (EU) 2015/2283 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz az Escherichia coli BL21(DE3) törzséből származó PS-LNnT-JBT és DS-LNnT-JBT törzs együttes aktivitásával előállított lakto-N-neotetraóz (microbiális forrás) új élelmiszerként, a szintetikus és a mikrobiális forrásból származó lakto-N-neotetraóz tekintetében engedélyezett felhasználási feltételekkel azonos feltételek mellett való engedélyezése iránt. A kérelmező az uniós jegyzéknek az említett új élelmiszer új forrása tekintetében történő naprakésszé tételét kérte.

                     (8)

                     Ezenkívül a kérelmező javasolta az ezen új forrásból származó lakto-N-neotetraóz (mikrobiális forrás) egyes specifikációinak a frissítését, mivel azok eltérnek az Escherichia coli K-12 törzsével előállított, mikrobiológiai forrásból származó, engedélyezett lakto-N-neotetraóz specifikációitól, lévén hogy a hamutartalom ≤ 0,4 %-ról ≤ 1,0 %-ra való növelését, a telepképző egységek (CFU) jelenlegi, élesztő- és penészgombákra külön-külön érvényes ≤ 10 CFU/g értéke helyett e két mikroorganizmusra összesen érvényes ≤ 50 CFU/g érték bevezetését, továbbá a metanolnak és a lakto-N-neotetraóz fruktóz izomernek a hiányát jelentik (a jelenlegi ≤ 100 mg/kg, illetve ≤ 1,0 % értékkel szemben).

                     (9)

                     2020. január 17-én a Bizottság felkérte az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (a továbbiakban: Hatóság), hogy az (EU) 2015/2283 rendelet 11. cikkében foglalt követelmények alapján végezze el az Escherichia coli BL21(DE3) törzséből származó PS-LNnT-JBT és DS-LNnT-JBT törzs együttes aktivitásával előállított lakto-N-neotetraóz értékelését.

                     (10)

                     2020. október 22-én a Hatóság elfogadta az E. coli BL21 származékos törzseivel előállított lakto-N-neotetraóznak (LNnT) mint az (EU) 2015/2283 rendelet szerinti új élelmiszernek a biztonságosságáról szóló tudományos szakvéleményt („Safety of lacto-N-neotetraose (LNnT) produced by derivative strains of E. coli BL21 as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283”) (5).

                     (11)

                     Tudományos szakvéleményében a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy az Escherichia coli BL21(DE3) törzséből származó PS-LNnT-JBT és DS-LNnT-JBT törzs együttes aktivitásával előállított lakto-N-neotetraóz mint az (EU) 2015/2283 rendelet szerinti új élelmiszer a jelenleg engedélyezett felhasználási feltételek mellett biztonságos. Ezért az említett tudományos szakvélemény elegendő alapot nyújt annak a megállapításához, hogy az Escherichia coli BL21(DE3) törzséből származó PS-LNnT-JBT és DS-LNnT-JBT törzs együttes aktivitásával előállított lakto-N-neotetraóz megfelel az (EU) 2015/2283 rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében foglaltaknak.

                     (12)

                     Ezért helyénvaló módosítani a mikrobiológiai úton előállított lakto-N-neotetraóz specifikációit, és a szóban forgó új élelmiszer forrásai közé – az engedélyezett Escherichia coli K-12 törzs mellé – fel kell venni az Escherichia coli BL21(DE3) törzséből származó PS-LNnT-JBT és DS-LNnT-JBT törzset, továbbá módosítani kell a hamu és a penészgombák, valamint az élesztőgombák javasolt mennyiségeit.

                     (13)

                     Az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

                     (14)

                     Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk
            Az engedélyezett új élelmiszereknek az (EU) 2015/2283 rendelet 6. cikke értelmében létrehozott uniós jegyzékében a „lakto-N-neotetraóz (mikrobiális forrás)” anyagra vonatkozó bejegyzést az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint módosítani kell.

            2. cikk
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2021. június 4-én.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  HL L 327., 2015.12.11., 1. o.

            (2)  A Bizottság (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelete (2017. december 20.) az új élelmiszerek uniós jegyzékének az új élelmiszerekről szóló (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő megállapításáról (HL L 351., 2017.12.30., 72. o.).

            (3)  A Bizottság (EU) 2016/375 végrehajtási határozata (2016. március 11.) a lakto-N-neotetraóznak a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatalának engedélyezéséről (HL L 70., 2016.3.16., 22. o.).

            (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 258/97/EK rendelete (1997. január 27.) az új élelmiszerekről és az új élelmiszer-összetevőkről (HL L 43., 1997.2.14., 1. o.).

            (5)  EFSA Journal 2020;18(11):6305.

            MELLÉKLET
            Az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet mellékletében szereplő 2. táblázatban (Specifikációk) a „Lakto-N-neotetraóz (mikrobiális forrás)” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

                           „Lakto-N-neotetraóz

                              (mikrobiális forrás)

                              Meghatározás:

                           Kémiai név: β-d-Galaktopiranozil-(1→4)-2-acetamido-2-deoxi-β-d-glükopiranozil-(1→3)-β-d-galaktopiranozil-(1→4)-d-glükopiranóz
                           Kémiai képlet: C26H45NO21

                           CAS-szám: 13007-32-4
                           Molekulatömeg: 707,63 g/mol

                              Forrás:

                                       —

                                       Az Escherichia coli genetikailag módosított törzse (K-12) vagy

                                       —

                                       Az Escherichia coli BL21(DE3) géntechnológiával módosított PS-LNnT-JBT és DS-LNnT-JBT törzsének kombinációja

                              Leírás:

                           A lakto-N-neotetraóz egy mikrobiológiai eljárással előállított por, amelynek színe a fehértől a piszkosfehérig terjed.

                              Tisztaság:

                           Tartalom (vízmentes): ≥ 80 %
                           D-laktóz: ≤ 10,0 %
                           Lakto-N-trióz II: ≤ 3,0 %

                              para-Lakto-N-neohexaóz: ≤ 5,0 %
                           Lakto-N-neotetraóz fruktóz izomer: ≤ 1,0 %
                           Szacharidok (lakto-N-neotetraóz, D-laktóz, lakto-N-trióz II, para-lakto-N-neohexaóz, lakto-N-neotetraóz fruktóz izomer) összesen: ≥ 92 % (% m/m száraz tömeg)
                           pH-érték (20 °C, 5 %-os oldat): 4,0–7,0
                           Víz: ≤ 9,0 %
                           Szulfáthamu: ≤ 1,0 %
                           Oldószermaradékok (metanol): ≤ 100 mg/kg
                           Fehérjemaradékok: ≤ 0,01 %

                              Mikrobiológiai kritériumok:

                           Összes aerob mezofil baktérium száma: ≤ 500 CFU/g
                           Élesztő- és penészgombák: ≤ 50 CFU/g
                           Endotoxinmaradékok: ≤ 10 EU/mg
                           CFU: telepképző egység; EU: endotoxin egység”


title: A Bizottság (EU) 2019/1374 végrehajtási rendelete (2019. augusztus 26.) a 91/2009/EK rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára történő kiterjesztéséről szóló, 2011. július 18-i 723/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet tekintetében a 2019. július 3-i C-644/17 Eurobolt ügyben hozott ítéletet követő vizsgálat újraindításáról

text:
                  27.8.2019

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 223/1

         A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1374 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2019. augusztus 26.)
         a 91/2009/EK rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára történő kiterjesztéséről szóló, 2011. július 18-i 723/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet tekintetében a 2019. július 3-i C-644/17 Eurobolt ügyben hozott ítéletet követő vizsgálat újraindításáról
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 266. cikkére,
         tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikkére,
         mivel:
         1.   ELJÁRÁS

                     (1)

                     A Bizottság 2007. november 9-én a 384/96/EK tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: alaprendelet) 5. cikke értelmében dömpingellenes eljárást indított a Kínai Népköztársaságból (3) származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára vonatkozóan.

                     (2)

                     A Tanács 2009. január 31-én a 91/2009/EK rendelettel (4) a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetett ki.

                     (3)

                     A végleges dömpingvám kivetését követően a Bizottság bizonyítékokat kapott arra vonatkozóan, hogy ezeket az intézkedéseket Malajzián keresztül történő átrakodással kijátszották.

                     (4)

                     Ebből az okból a Bizottság 2010. november 28-án a 966/2010/EU rendelettel (5) vizsgálatot indított a 91/2009/EK rendelettel kivetett dömpingellenes intézkedések lehetséges kijátszásának kivizsgálására.

                     (5)

                     2011. július 26-án a Tanács a 2011. július 18-i 723/2011/EU rendelettel (a továbbiakban: kijátszásellenes rendelet) (6) kiterjesztette a 91/2009/EK rendelettel kivetett dömpingellenes vámot a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes vas vagy acél kötőelemekre.

                     (6)

                     A Bizottság 2016. február 27-én hatályon kívül helyezte a 723/2011/EU rendelettel kiterjesztett 91/2009/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámot (7).

                     (7)

                     2017. november 17-én Hollandia Legfelsőbb Bírósága előzetes döntést kért a Malajziából származó kötőelemek holland importőre, az Eurobolt BV (Eurobolt) által indított belföldi peres üggyel összefüggésben. Az Eurobolt megkérdőjelezte a kijátszásellenes intézkedések érvényességét arra az alapra hivatkozva, hogy a Bizottság az akkor alkalmazandó 1225/2009/EK rendelet (8) 15. cikkének (2) bekezdésében előírt kötelezettségét nem teljesítette, mivel nem küldött el minden vonatkozó információt a bizottságnak legalább 10 munkanappal a bizottság ülését megelőzően.

                     (8)

                     Ebben az összefüggésben a kérdést előterjesztő bíróság azt a kérdést intézte a Bírósághoz, hogy a 723/2011/EU rendelet érvénytelen-e az 1225/2009/EK rendelet 15. cikke (2) bekezdésének fényében, amennyiben a Bizottság megállapításaira válaszul az Eurobolt által benyújtott észrevételeket mint releváns információt a szóban forgó rendelkezés alkalmazásában nem bocsátották az abban említett tanácsadó bizottság rendelkezésére legalább 10 munkanappal a bizottság ülését megelőzően (9).

                     (9)

                     Ítéletében a Bíróság megjegyezte, hogy az Eurobolt érdekelt félként nyújtotta be a szóban forgó észrevételeket a Bizottság által az 1225/2009/EK rendelet 13. cikkének (3) bekezdésével összefüggésben indított vizsgálattal kapcsolatban. Ezen észrevételek célja, hogy választ adjanak a Bizottság által tett ideiglenes ténymegállapításokra (10). Ennek megfelelően ezeket az 1225/2009/EK rendelet (11) 15. cikkének (2) bekezdése alkalmazásában vonatkozó információnak kellett volna minősíteni, így e rendelkezést a tekintetben megsértették, hogy az említett észrevételeket nem továbbították a tagállamok részére legkésőbb a tanácsadó bizottság ülését megelőző 10 munkanapon belül (12).

                     (10)

                     A Bíróság számára az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében meghatározott azon követelmény, miszerint a bizottság ülését megelőző legkésőbb 10 munkanapon belül a tanácsadó bizottság részére meg kell küldeni az összes vonatkozó információt, az eljárás szabályszerűségére vonatkozó olyan lényeges szabálynak minősül, amelynek megsértése az érintett jogi aktus semmisségét eredményezi (13).

                     (11)

                     Az EUMSZ 266. cikkével összhangban az uniós intézmények kötelesek megtenni az Európai Unió Bíróságának ítéletében foglaltak teljesítéséhez szükséges lépéseket.

                     (12)

                     Az ítélkezési gyakorlatból következik, hogy amikor a Bíróság ítélettel megsemmisít valamely dömpingellenes vámokat kivető rendeletet, vagy megállapítja egy ilyen rendelet érvénytelenségét, az ezen ítéletben foglaltak teljesítéséhez szükséges intézkedések meghozatalára köteles intézménynek lehetősége van arra, hogy az említett rendelet alapjául szolgáló eljárást újból lefolytassa, még akkor is, ha ennek a lehetőségét az alkalmazandó szabályozás nem írja elő kifejezetten (14).

                     (13)

                     Ezenkívül az érintett intézménynek a megsemmisített vagy érvénytelenített jogi aktus helyébe lépő aktus elfogadása érdekében lehetősége van arra, hogy az eljárást csak abban a szakaszban indítsa újra, amelyben e szabálytalanságot elkövették, kivéve, ha a megállapított szabálytalanság a teljes eljárás jogellenességéhez vezetett (15). Ez elsősorban azt jelenti, hogy abban az esetben, amikor igazgatási eljárást lezáró aktust semmisítenek meg, akkor e megsemmisítés nem feltétlenül érinti az előkészítő lépéseket, mint amilyen például a kijátszásellenes eljárás 966/2010/EU rendelettel történő megindítása.

                     (14)

                     A jelen ügyben a Bíróság érvénytelennek nyilvánította a 723/2011/EU rendeletet, mivel azt az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében foglalt konzultációs eljárás megsértésével fogadták el. A Bizottságnak ezért lehetősége van arra, hogy a 723/2011/EU rendelet azon szempontjait orvosolja, amelyek a megsemmisítéshez vezettek, ugyanakkor változatlanul hagyja a bírósági ítélet által nem érintett részeket (16).

                     (15)

                     A Bizottság ezért a kijátszásellenes vizsgálat újraindításáról határozott annak érdekében, hogy kiigazítsa a Bíróság által megállapított alaki jogellenességet.

               2.   AZ ELJÁRÁS ÚJBÓLI MEGINDÍTÁSA

         2.1.   A vizsgálat újbóli megindítása

                     (16)

                     A fentiek alapján a Bizottság újraindítja a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára vonatkozó kijátszásellenes vizsgálatot, amely a 91/2009/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vám kiterjesztéséről szóló, 2011. július 18-i 723/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet elfogadásához vezetett.

                     (17)

                     Az eljárás újbóli megindításának hatálya a Bíróság C-644/17. sz. Eurobolt ügyben hozott ítéletének végrehajtására korlátozódik. A szóban forgó ítéletben a Bíróság által megállapított alaki jogellenesség az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (2) bekezdése szerinti tanácsadó bizottsági eljárásból fakadó kötelezettségekhez kapcsolódik. Az eljárást eközben felváltotta a 182/2011/EU rendelet (17) 5. cikkében foglalt vizsgálóbizottsági eljárás (18).

                     (18)

                     E tekintetben a Bizottság megállapítja, hogy az Európai Unió jogi aktusait elvileg az elfogadásuk idején hatályos eljárási szabályokkal összhangban fogadják el. Azonban pontosan az 1225/2009/EK rendelet 15. cikke (2) bekezdésének az alapul szolgáló vizsgálat idején érvényes formájában való hatályon kívül helyezése miatt egy olyan eljárás, mint az 1225/2009/EK rendelet 13. cikkének (3) bekezdése szerint indított kijátszásellenes vizsgálat jelenlegi újraindítása – az 1225/2009/EK rendelet 15. cikke (2) bekezdésének a 723/2011/EU rendelet elfogadásakor alkalmazandó formában történő hatályon kívül helyezésétől számítva – csak a kijátszásellenes intézkedések bevezetése céljából jelenleg hatályos bizottsági eljárás alapján bonyolítható le. (19) Az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (3) bekezdése értelmében, amelyet az (EU) 2016/1036 rendelet (20) módosított és kodifikált, az eljárás újraindításának alkalmazásában követendő eljárás a 182/2011/EK rendelet 5. cikkében foglalt eljárás.

                     (19)

                     Mivel e konkrét esetben a Bizottság által az 1225/2009/EK rendelet 13. cikkének (3) bekezdése szerint megindított vizsgálattal kapcsolatban érdekelt félként betöltött szerepében az Eurobolt által megfogalmazott észrevételekről a tanácsadó bizottságot nem tájékoztatták megfelelően, a Bizottság elemezni kívánja ezen észrevételeket (és minden további, a 2.2. szakaszban foglalt, az érintett felek által benyújtott kiegészítő információt), továbbá ezen elemzés eredményeit figyelembe veszi a bizottsághoz benyújtott javaslatban.

                     (20)

                     A Bizottság ezt követően a 182/2011/EU rendelet 5. cikkében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárás alapján – az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (3) bekezdésében foglaltak szerint – legkésőbb 14 nappal a az említett bizottság ülése előtt konzultálni fog a Bizottsággal. Ennek célja, hogy lehetővé tegye a tagállami kormányok számára, hogy megismerjék az említett észrevételekhez kapcsolódó valamennyi vonatkozó információt azért, hogy e kormányok belső és külső konzultációk útján meghatározzák álláspontjukat, hogy mindenki egyéni érdekét megvédhessék.

               2.2.   Írásbeli beadvány

                     (21)

                     A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított 20 napon belül jelentkezzenek és ismertessék álláspontjukat a vizsgálat újbóli megindításával kapcsolatban, szolgáltassanak információkat, és állításaikat bizonyítékokkal támasszák alá.

               2.3.   A vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatás lehetősége

                     (22)

                     Az érdekelt felek kérhetik a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatásukat. A meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani. A vizsgálat újbóli megindításához tartozó kérdésekben kért meghallgatások esetében a kérelmet az ezen rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 napon belül kell benyújtani. A későbbiekben a Bizottság a felekkel folytatott levélváltás során tűz ki külön határidőt a meghallgatás iránti kérelem benyújtására.

               2.4.   Az írásbeli beadványok benyújtása és levelezés

                     (23)

                     A Bizottsághoz piacvédelmi vizsgálatok céljára csak szerzői jogi védelem alatt nem álló információk nyújthatók be. Mielőtt az érdekelt felek olyan információkat és/vagy adatokat bocsátanának a Bizottság rendelkezésére, amelyekkel kapcsolatban harmadik felet szerzői jog illet meg, a szerzői jog jogosultjától külön engedélyt kell kérniük, amelyben az kifejezetten lehetővé teszi a Bizottság számára a) az információk és adatok e piacvédelmi eljárás keretében történő felhasználását, valamint b) az információknak és/vagy adatoknak az e vizsgálatban érdekelt felek felé olyan formában történő továbbítását, hogy azok gyakorolhassák védelemhez való jogukat.

                     (24)

                     Az érdekelt felek által benyújtott valamennyi olyan írásbeli beadványt és leveleket, amelyre vonatkozóan bizalmas kezelést kérelmeztek, „Limited” (21) (korlátozott hozzáférés) jelöléssel kell ellátni.

                     (25)

                     A „Limited” jelöléssel ellátott információkat benyújtó érdekelt feleknek azokról az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (22) 19. cikkének (2) bekezdése értelmében nem bizalmas jellegű összefoglalót is rendelkezésre kell bocsátaniuk, amelyet „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátniuk. Ennek az összefoglalónak megfelelő részletességűnek kell lennie ahhoz, hogy a bizalmasan benyújtott információk lényege kielégítő mértékben megismerhető legyen belőle. Amennyiben a bizalmas információt benyújtó érdekelt fél nem bocsát rendelkezésre nem bizalmas jellegű összefoglalót a kért formában és minőségben, a Bizottság az információt figyelmen kívül hagyhatja.

                     (26)

                     A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy minden beadványukat és kérelmüket e-mailen vagy a TRON.tdi platformon (https://webgate.ec.europa.eu/tron/TDI) (23) keresztül nyújtsák be, és a meghatalmazásokat és a tanúsítványokat szkennelt formában mellékeljék. Az e-mail vagy a TRON.tdi platform használatával az érdekelt felek elfogadják a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján közzétett, „LEVELEZÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGGAL PIACVÉDELMI ÜGYEKBEN” című dokumentumban foglalt, az elektronikus beadványokra alkalmazandó szabályokat: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/june/tradoc_152573.pdf. Az érdekelt feleknek fel kell tüntetniük nevüket, címüket, telefonszámukat és érvényes e-mail-címüket, továbbá biztosítaniuk kell, hogy a megadott e-mail-cím működő, naponta ellenőrzött hivatalos e-mail-cím legyen. Az elérhetőségek megadása után a Bizottság kizárólag e-mailben kommunikál az érdekelt felekkel, kivéve, ha azok kifejezetten kérik a Bizottságtól a dokumentumok más kommunikációs csatornán történő megküldését, vagy ha a dokumentumot a jellegéből adódóan könyvelt levélpostai küldeményben kell elküldeni. Az érdekelt felek a Bizottsággal folytatott levelezésre vonatkozó további szabályokat és információkat, köztük az e-mailben eljuttatott küldeményekre irányadó elveket megtalálják a fent említett, az érdekelt felekkel folytatott kommunikációra vonatkozó útmutatóban.
                     A Bizottság levelezési címe:

                                 European Commission

                                 Directorate-General for Trade

                                 Directorate H

                                 Office: CHAR 04/039

                                 1049 Brussels

                                 BELGIUM

                                 E-mail-cím: TRADE-AD-FASTENERS-MALAYSIA@ec.europa.eu

               2.5.   Az együttműködés hiánya

                     (27)

                     Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy nem szolgáltat információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően megerősítő vagy nemleges ténymegállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján.

                     (28)

                     Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető adatokat szolgáltatott, ezeket az információkat figyelmen kívül lehet hagyni, és a rendelkezésre álló tényekre lehet támaszkodni.

                     (29)

                     Ha az érdekelt felek valamelyike nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a ténymegállapítások alapjául az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények szolgálnak, az eredmény kedvezőtlenebb lehet e fél számára, mint ha együttműködött volna.

                     (30)

                     A számítógépes válaszadás elmaradása nem tekinthető az együttműködés hiányának, amennyiben az érdekelt fél igazolja, hogy a kérésnek megfelelő válaszadás indokolatlan többletteherrel vagy indokolatlan többletköltségekkel járna. Az érdekelt félnek ebben az esetben haladéktalanul fel kell vennie a kapcsolatot a Bizottsággal.

               2.6.   Meghallgató tisztviselő

                     (31)

                     Az érdekelt felek kérhetik a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő közreműködését. A meghallgató tisztviselő összekötő szerepet tölt be az érdekelt felek és a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok között. A meghallgató tisztviselő megvizsgálja az iratbetekintési kérelmeket, a dokumentumok bizalmas kezelését érintő vitákat, a határidők meghosszabbítására vonatkozó kérelmeket, valamint a harmadik felek által benyújtott meghallgatás iránti kérelmeket. A meghallgató tisztviselő egyedi meghallgatást szervezhet az érdekelt felek számára, és közbenjárhat annak érdekében, hogy az érdekelt felek maradéktalanul gyakorolhassák a védelemhez való jogukat.

                     (32)

                     A meghallgató tisztviselő általi meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani. A meghallgató tisztviselő megvizsgálja a kérelmek indokait. Ilyen meghallgatásra csak akkor kerülhet sor, ha az adott kérdést nem sikerült a Bizottság szolgálataival kellő időben rendezni.

                     (33)

                     A kérelmeket kellő időben, indokolatlan késedelem és az eljárás szabályszerű lefolytatásának veszélyeztetése nélkül kell benyújtani. Ezt szem előtt tartva az érdekelt feleknek a meghallgató tisztviselő közbenjárását a közbenjárásra okot adó esemény bekövetkezése után a lehető leghamarabb kérniük kell. Ha a meghallgatás iránti kérelmet nem a rendelkezésre álló időkereteken belül nyújtják be, a meghallgató tisztviselő megvizsgálja a késve beérkező kérelem indokait, a benne felvetett kérdések jellegét és e kérdéseknek a védelemhez való jog gyakorlására kifejtett hatását, továbbá figyelembe veszi a megfelelő ügyintézéshez és a vizsgálat időben történő lezárásához fűződő érdeket.

                     (34)

                     További információk, valamint a meghallgató tisztviselő elérhetősége és internetes oldalai a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján találhatók: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

               2.7.   A személyes adatok feldolgozása

                     (35)

                     A Bizottság az e vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (24) megfelelően kezeli.

                     (36)

                     A Bizottság piacvédelmi tevékenysége során végzett személyesadat-kezelésről a magánszemélyeket tájékoztató adatvédelmi nyilatkozat megtekinthető a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján: http://trade.ec.europa.eu/doclib/html/157639.htm.

               2.8.   Útmutató a vámhatóságok számára

                     (37)

                     A nemzeti vámhatóságok a vizsgálat újraindításáról szóló értesítés közzétételéig nem hozhatnak döntést az e rendelet által érintett vámok visszafizetésére és elengedésére vonatkozó kérelmekkel kapcsolatosan. A közzétételre általában az e rendelet közzétételétől számított kilenc hónapon belül kerül sor.

               2.9.   Tájékoztatás

                     (38)

                     A Bizottság minden érdekelt felet tájékoztatni fog a későbbiekben azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján az ítéletet végrehajtani szándékozik, és lehetőséget fog biztosítani számukra észrevételeik megtételére,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk
            A Bizottság újraindítja a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára vonatkozó kijátszásellenes vizsgálatot, amely a 91/2009/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vám kiterjesztéséről szóló, 2011. július 18-i 723/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet elfogadásához vezetett.

            2. cikk
            A nemzeti vámhatóságok a vizsgálat újraindításáról szóló értesítés közzétételéig nem hozhatnak döntést az e rendelet által érintett vámok visszafizetésére és elengedésére vonatkozó kérelmekkel kapcsolatosan.

            3. cikk
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2019. augusztus 26-án.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

            (2)  A Tanács 384/96/EK rendelete (1995. december 22.) az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről (HL L 56., 1996.3.6., 1. o.). Az alaprendelet legújabb konszolidált változata az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletben található (HL L 176., 2016.6.30., 21. o.).

            (3)  Értesítés egyes Kínai Népköztársaságból származó vas vagy acél kötőelemek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról (HL C 267., 2007.11.9., 31. o.).

            (4)  A Tanács 91/2009/EK rendelete (2009. január 26.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 29., 2009.1.31., 1. o.).

            (5)  A Bizottság 966/2010/EU rendelete (2010. október 27.) a 91/2009/EK tanácsi rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalával szemben bevezetett dömpingellenes intézkedéseknek a Malajziában feladott, Malajziából származóként vagy nem ilyenként bejelentett vas vagy acél kötőelemek behozatala révén történő lehetséges kijátszására vonatkozó vizsgálat megindításáról, valamint e behozatalok nyilvántartásba-vételi kötelezettségének előírásáról (HL L 282., 2010.10.28., 29. o.).

            (6)  A Tanács 723/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. július 18.) a 91/2009/EK rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára történő kiterjesztéséről (HL L 194., 2011.7.26., 6. o.).

            (7)  A Bizottság (EU) 2016/278 végrehajtási rendelete (2016. február 26.) a Kínai Népköztársaságból származó, valamint – kiterjesztés alapján – a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám hatályon kívül helyezéséről (HL L 52., 2016.2.27., 24. o.).

            (8)  A Tanács 1225/2009/EK rendelete (2009. november 30.) az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről (HL L 343., 2009.12.22., 51. o.).

            (9)  A Bíróság 2019. július 3-i ítélete, Eurobolt, C-644/17, ECLI:EU:C:2019:555, 33. pont.

            (10)  Ugyanott, 40. pont.

            (11)  Ugyanott, 42. pont.

            (12)  Ugyanott, 43. pont.

            (13)  Ugyanott, 51. pont.

            (14)  A Bíróság 2018. március 15-i ítélete, Deichmann, C-256/16, ECLI:EU:C:2018:187, 73. pont; lásd még a Bíróság 2019. június 19-i C-612/16. sz. P&J Clark International ügyben hozott ítéletének 43. pontját, ECLI:EU:C:2019:508.

            (15)  Ugyanott, 74. pont. lásd még a Bíróság 2019. június 19-i C-612/16. sz. P&J Clark International ügyben hozott ítéletének 43. pontját, EU:C:2019:508.

            (16)  A 2000. október 3-i C-458/98. P. sz., Industrie des Poudres Sphériques kontra Tanács ügyben hozott ítélet (ECLI:EU:C:2000:531) 80–85. pontja.

            (17)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

            (18)  Lásd e tekintetben a közös kereskedelempolitikára vonatkozó egyes rendeleteknek bizonyos intézkedések elfogadási eljárásai tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. január 15-i 37/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (HL L 18., 2014.1.21., 1. o.).

            (19)  A Bíróság 2018. március 15-i ítélete, Deichmann, C-256/16, ECLI:EU:C:2018:187, 44–55. pont.

            (20)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1036 rendelete (2016. június 8.) az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről (HL L 176., 2016.6.30., 21. o.).

            (21)  A „Limited” jelöléssel ellátott dokumentum az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 176., 2016.6.30., 21. o.) 19. cikke és a GATT 1994 VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás (dömpingellenes megállapodás) 6. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül. A dokumentum az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében is védelem alatt áll.

            (22)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

            (23)  A TRON.tdi platformhoz való hozzáféréshez az érdekelt feleknek EU Login fiókkal kell rendelkezniük. A regisztrációra és a TRON.tdi platform használatával kapcsolatos teljes iránymutatás megtalálható a következő weboldalon: https://webgate.ec.europa.eu/tron/resources/documents/gettingStarted.pdf

            (24)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).


title: A Bizottság (EU) 2019/1375 végrehajtási rendelete (2019. augusztus 26.) az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 305. alkalommal történő módosításáról

text:
                  27.8.2019

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 223/7

         A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1375 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2019. augusztus 26.)
         az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 305. alkalommal történő módosításáról
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló, 2002. május 27-i 881/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjára és 7a. cikkének (5) bekezdésére,
         mivel:

                     (1)

                     A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

                     (2)

                     2019. augusztus 20-án az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy egy bejegyzést módosít az azon személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó jegyzékben, amelyekre vonatkozóan a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell.

                     (3)

                     A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk
            A 881/2002/EK rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

            2. cikk
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2019. augusztus 26-án.

                  a Bizottság részéről,

                  az elnök nevében,

                  a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat vezetője

            (1)  HL L 139., 2002.5.29., 9. o.

            MELLÉKLET
            A 881/2002/EK tanácsi rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:
            A „Természetes személyek” részben az alábbi bejegyzés azonosító adatai a következőképpen módosulnak:
            A „BAH AG MOUSSA (azonosításra alkalmas névváltozat: a) Ag Mossa; b) Ammi Salim). Állampolgársága: mali. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2019.8.14.” szöveg helyébe a következő szöveg lép:

               „BAH AG MOUSSA (azonosításra alkalmas névváltozat: a) Ag Mossa; b) Ammi Salim). Születési ideje: a) 1958.1.1.; b) 1952.12.31.; c) 1956.10.28. Állampolgársága: mali. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2019.8.14.”


title: A Bizottság (EU) 2019/1751 végrehajtási rendelete (2019. október 21.) a Havarti (OFJ) elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről

text:
                  23.10.2019

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 269/1

         A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1751 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2019. október 21.)
         a „Havarti” (OFJ) elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésére és 52. cikke (3) bekezdésének b) pontjára,
         mivel:

                     (1)

                     Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Dániának a Bizottsághoz 2010. október 5-én benyújtott kérelmét (2) a „Havarti” elnevezés oltalom alatt álló földrajzi jelzésként történő bejegyzésére.

                     (2)

                     Németország, Spanyolország, az US Dairy Export Council, a National Milk Producers Federation és az International Dairy Foods Association, valamint az Egyesült Államok kereskedelmi képviselőjének hivatala, Új-Zéland külügyi és külgazdasági minisztériuma, a Dairy Companies Association of New Zealand (DCANZ) és a Dairy Australia Limited, az ausztrál kormány támogatásával, az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke (2) bekezdésének megfelelően kifogással élt a bejegyzés ellen. E kifogások elfogadhatóknak bizonyultak.

                     (3)

                     A Bizottsághoz a „Camara Nacional de Productores de Leche” (Costa Rica) és az „Asociación de Desarollo Lácteo” (ASODEL) (Guatemala) is felszólalást nyújtott be. Azonban nem nyújtottak be az 1151/2012/EU rendelet 51. cikkének (2) bekezdése szerint indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatot.

                     (4)

                     A Bizottság felkérte az elfogadható felszólalásokban érdekelt feleket a szükséges konzultációk lefolytatására. Dánia kérésére, az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke (3) bekezdése utolsó albekezdésének megfelelően a Bizottság 2014. augusztus 5-i és 2014. szeptember 22-i levelében további három hónappal meghosszabbította a folyamatban lévő konzultációk határidejét.

                     (5)

                     mivel a megjelölt határidőig nem jött létre megegyezés, a Bizottság az 1151/2012/EU rendelet 52. cikke (3) bekezdésének b) pontjában előírt eljárásnak megfelelően végrehajtási jogi aktus útján határoz a bejegyzésről.

                     (6)

                     A felszólalást benyújtó felek érvelése szerint a „Havarti” nem rendelkezik a földrajzi eredetnek tulajdonítható egyedi minőséggel, hírnévvel vagy egyéb jellemzőkkel. Úgy vélik, hogy egy meglévő védjegy hírnevének és elismertségének fényében az elnevezés bejegyzése félrevezetné a fogyasztókat a termék valódi mibenlétét illetően. Véleményük szerint ez a bejegyzés a piacon már legalább 5 éve jogszerűen jelen lévő azonos elnevezés, védjegyek és termékek létét is veszélyeztetné. Emellett állításuk szerint a szóban forgó elnevezés az alábbi okok miatt vélhetően már egyébként is köznevesült: A „Havarti” 1966 óta képezi tárgyát egy Codex Alimentarius előírásnak, szerepel az 1951-es stresai egyezmény B. mellékletében és saját tarifacsoporttal rendelkezik. A „Havarti” előállítása és fogyasztása több uniós és nem uniós országban megtalálható, közülük néhány egyedi jogszabállyal is rendelkezik ehhez.

                     (7)

                     A Bizottság értékelte az indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatokban az 1151/2012/EU rendelet rendelkezéseivel összefüggésben előadott érveket, figyelembe véve a kérelmező és a felszólalást benyújtó felek között lezajlott szükséges konzultációk eredményeit, és arra a következtetésre jutott, hogy a „Havarti” elnevezést be kell jegyezni.

                     (8)

                     Azon állítást illetően, hogy a „Havarti” elnevezés nem felel meg az 1151/2012/EU rendelet 5. cikkének, megjegyzendő, hogy a „Havarti” oltalom alatt álló földrajzi jelzés bejegyzése iránti kérelem a termék földrajzi eredetének tulajdonítható hírnéven alapul, az 1151/2012/EU rendelet 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglaltakkal összhangban.

                     (9)

                     A Dánia által benyújtott speciális kiadványok és hivatkozások azt mutatják, hogy Dánia és a „Havarti” között hírnéven alapuló kapcsolat áll fenn. Ez a sajt számos kitüntetést, díjat és elismerést kapott különböző hazai és nemzetközi fórumokon. A termék hírnevéhez az előállításnál alkalmazott egyedi módszer és a régóta meglévő szakismeret is hozzájárul.

                     (10)

                     A felszólalási eljárás során a dán hatóságok arra is kitértek, hogy a „Havarti” hírnevét a több mint 100 éve zajló jogalkotási kezdeményezéseknek és minőségi munkának köszönhetően sikerült elérni.

                     (11)

                     Az EU területét illetően a „Havarti” előállítása alapvetően Dániában történik. Korlátozott mennyiségekkel Spanyolország, Németország, Lengyelország, Finnország és Észtország is előállító volt a kérelem időpontjában. A „Havarti” e tagállamokban végzett előállítása önmagában nem kérdőjelezheti meg a „Havarti” és Dánia kapcsolatát. Dánia teljes termeléséhez viszonyítva ezek a mennyiségek nagyon korlátozottak. Ráadásul a „Havarti” címkéjű sajt spanyolországi gyártása csak 2010-ben indult, és csak azt követően vált jelentősebbé, hogy Dánia benyújtotta a Bizottsághoz a „Havarti” OFJ-ként történő bejegyzése iránti kérelmét.

                     (12)

                     Dánia bizonyítékokkal szolgált arról, hogy a dán fogyasztók döntő többsége elismeri a „Havarti” és a Dánia közötti tartós kapcsolatot. Egy felmérés eredményei szerint „Havarti” terméket a dán fogyasztók nagy többsége ismeri és Dániához társítja. Dánián kívül a „Havarti” ismertsége rendkívül korlátozott.

                     (13)

                     Spanyolország is benyújtott egy tanulmányt annak a felmérésnek az eredményeiről, amely a spanyol fogyasztók körében vizsgálta a „Havarti” és a termék eredetének ismertségét. E tanulmány nem bizonyító erejű. Nagy százalékban fordultak elő a magát a terméket és annak dán eredetét nem ismerő válaszadók. A fogyasztók több különböző országot jelöltek meg a „Havarti” származási helyeként. A termék és dán eredetének ilyen mértékű ismeretlenségét nem lehet az elnevezés köznevesült jellegének kifejezett ismertségeként értékelni.

                     (14)

                     A felszólalást benyújtó felek további érve szerint az elnevezést nem szabad bejegyezni, mert az egy meglévő védjegy hírnevének és elismertségének fényében félrevezetné a fogyasztókat a termék valódi mibenlétét illetően. Az adott védjegy hírnevét és elismertségét azonban nem bizonyították. Emellett azt sem fejtették ki, hogy miként valósulna meg a fogyasztók félrevezetése.

                     (15)

                     A harmadik országok felszólalást benyújtó felei úgy vélték továbbá, hogy a „Havarti” elnevezés oltalom alatt álló földrajzi jelzésként való bejegyzése veszélyeztetné a teljesen azonos „Havarti” elnevezés, védjegyek, vagy az olyan termékek létét, amelyek jogszerű előállítása és forgalmazása már több mint 5 éve tart, mivel az 1151/2012/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerint ez a felszólalás egyik indoka.

                     (16)

                     Úgy tűnik, hogy a harmadik országok e felszólalási eljárásban részt vevő, felszólalást benyújtó felei nem hoztak forgalomba „Havarti” elnevezésű sajtot az uniós piacon. Ezért egy „Havarti” elnevezésű és e harmadik országokban előállított termék létét nem befolyásolja a „Havarti” elnevezés oltalom alatt álló földrajzi jelzésként való bejegyzése az Európai Unióban.

                     (17)

                     Az 1151/2012/EU rendelet nem vonatkozik harmadik országok területére. A „Havarti” elnevezés 1151/2012/EU rendelet szerinti, oltalom alatt álló földrajzi jelzésként való bejegyzése ezért nem veszélyeztetheti a „Havarti” elnevezés használatát harmadik országok piacán.

                     (18)

                     Az 1151/2012/EU rendelet 14. cikkének (2) bekezdésével összhangban az OFJ-k bejegyzése nincs hatással azokra a védjegyekre, amelyeket a „Havarti” elnevezés bejegyzésére irányuló dán kérelem dátuma előtt az Unió területén jóhiszeműen jelentettek be lajstromozásra, vagy lajstromoztak, vagy amelyeknek az Unió területén belüli oltalma jóhiszemű használat révén keletkezett.

                     (19)

                     Spanyolország és Németország azzal érveltek, hogy egy „Havarti” elnevezésű sajtot állítanak elő. A „Havarti” elnevezés 1151/2012/EU rendelet szerinti, oltalom alatt álló földrajzi jelzésként való bejegyzése ezért veszélyeztetné a Spanyolországban és Németországban kifejlesztett termékre utaló „Havarti” elnevezés létét, amely azonos a 2010. október 5-i bejegyzési kérelemben szereplő elnevezéssel.

                     (20)

                     A német és spanyol felszólalásban foglalt és a Bizottsághoz benyújtott információk fényében úgy tűnik, hogy a „Havarti” elnevezésű sajt spanyolországi előállítása 2010-ben vette kezdetét és 5 100 tonnát ért el 2014-ben. Németországot illetően csak a 2012. évben előállított mennyiség (2 571 tonna) áll rendelkezésre azzal a megjegyzéssel, hogy Németország már több mint 20 éve állít elő egy „Havarti” elnevezésű sajtot. A fentiek alapján, az 1151/2012/EU rendelet 15. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően azoknak a spanyolországi és németországi gazdasági szereplőknek, akik a dán kérelem Bizottsághoz való benyújtása előtt kezdték meg egy „Havarti” elnevezésű sajttermék forgalmazását, átmeneti időszakot kell biztosítani, hogy folytathassák a bejegyzés által veszélyeztetett elnevezés használatát, miközben adaptálják termelésüket a piacon. A német és a spanyol gyártók esetében 5 éves átmeneti időszak tekinthető megfelelőnek.

                     (21)

                     Végezetül, a felszólalást benyújtó felek több bizonyítékot is benyújtottak, amelyek állítólag azt mutatják, hogy a szóban forgó elnevezés köznevesült. Ugyanakkor a Codex Alimentarius külön szabványa, valamint a „Havarti” felvétele a Stresai Egyezmény B. mellékletébe nem jelenti azt, hogy az említett elnevezés köznevesült volna. A vámtarifaszámok vámügyekkel kapcsolatosak és ezért nincs közük a szellemitulajdon-jogokhoz. Az európai uniós köznevesült státusz csak az Európai Unió területén élő fogyasztókban kialakult felfogás alapján értékelhető.

                     (22)

                     Az előállítási adatokat és a „Havarti” termékkel kapcsolatos – a termék és a földrajzi terület közötti kapcsolat állítólagos hiányára utaló állítás miatt felmért – uniós felfogást illetően megállapítható, hogy a „Havarti” elnevezés nem köznevesült az Európai Unióban.

                     (23)

                     A „Havarti” Európai Unión kívüli előállítására és forgalmazására vonatkozó adatok nem relevánsak, tekintettel a szellemitulajdon-jogokra általában és az 1151/2012/EU rendeletre különösen érvényes territorialitás elvére, amelynek értelmében egy elnevezés esetleges köznévi jellegét az Unió területe vonatkozásában kell értékelni. E kifejezés Európai Unión kívüli felfogása és a harmadik országokban esetlegesen meglévő kapcsolódó előállítási szabályozás e döntés szempontjából akkor sem tekinthető relevánsnak, ha az említett szabályozás a címkézési kifejezések használatára vonatkozó jogokat rögzít.

                     (24)

                     A felszólalást benyújtó feleknek a „Dán Havarti” elnevezés vagylagos bejegyzésére irányuló javaslata nem fogadható el, mivel az elnevezés nem felel meg az 1151/2012/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételeknek.

                     (25)

                     A már megtermelt és forgalomban lévő készletek kimerülésének lehetővé tétele érdekében e rendelet alkalmazását el kell halasztani.

                     (26)

                     A fentiekre való figyelemmel indokolt a „Havarti” elnevezést bejegyezni az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések nyilvántartásába.

                     (27)

                     Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági termékek minőségpolitikájával foglalkozó bizottság véleményével,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk
            A „Havarti” (OFJ) elnevezés bejegyzésre kerül.
            Az első bekezdésben említett elnevezés a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. melléklete szerinti 1.3. osztályba (Sajtok) tartozó terméket jelöl.

            2. cikk
            Azok a Németországban és Spanyolországban székhellyel rendelkező gazdasági szereplők, akik 2010. október 5. előtt kezdték meg a „Havarti” elnevezésű sajttermék forgalmazását, az e rendelet alkalmazásától számított 5 éves átmeneti időszakon keresztül tovább használhatják a „Havarti” elnevezést.

            3. cikk
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
            Rendelkezéseit 2020. május 12-től kell alkalmazni.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2019. október 21-én.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

            (2)  HL C 20., 2014.1.23., 9. o.

            (3)  A Bizottság 668/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 13.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).