title: A Bizottság (EU) 2019/566 végrehajtási rendelete (2019. április 9.) az Orosz Föderációból, a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről, valamint a Török Köztársaságból származó ugyanezen termék behozatalára vonatkozó vizsgálat megszüntetéséről

text:
                  10.4.2019

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 99/9

         A BIZOTTSÁG (EU) 2019/566 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2019. április 9.)
         az Orosz Föderációból, a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről, valamint a Török Köztársaságból származó ugyanezen termék behozatalára vonatkozó vizsgálat megszüntetéséről
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
         mivel:
         1.   ELJÁRÁS

         1.1.   Hatályban lévő intézkedések

         a)
               Koreai Köztársaság és Malajzia

                     (1)

                     A Tanács dömpingellenes vizsgálatot követően a 778/2003/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Koreai Köztársaságból (a továbbiakban: Korea) és Malajziából származó egyes csőszerelvények behozatalára (a továbbiakban: eredeti vizsgálat). A dömpingellenes intézkedésekre vonatkozó, az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti első hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács az 1001/2008/EK végrehajtási rendelettel (3) újból dömpingellenes intézkedéseket vezetett be. A dömpingellenes intézkedésekre vonatkozó, az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti második hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Bizottság az 1283/2014/EU végrehajtási rendelettel (4) ismételten dömpingellenes intézkedéseket vezetett be. Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően, amely a dömpingnek egy koreai exportáló gyártó, a TK Corporation tekintetében való vizsgálatára korlátozódott, a Bizottság az (EU) 2016/306 végrehajtási rendelettel (5) módosította az 1283/2014/EU végrehajtási rendeletet.

                     (2)

                     A Koreai Köztársaságból származó egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó, jelenleg hatályban lévő dömpingellenes intézkedések formája értékvám volt, amelyet az egyedileg megnevezett exportőrtől (TK Corporation) származó behozatalra vonatkozó 32,4 %-os dömpingkülönbözet szintjén határoztak meg, a kárkülönbözet szintjén megállapított 44,0 %-os maradékvám mellett.

                     (3)

                     A Malajziából származó egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó, jelenleg hatályban lévő dömpingellenes intézkedések formája értékvám volt, amelyet az egyedileg megnevezett exportőröktől származó behozatalra vonatkozó 49,9 %-os és 59,2 %-os dömpingkülönbözet szintjén határoztak meg, 75,0 %-os maradékvám mellett.

               b)
               A Török Köztársaság és az Oroszországi Föderáció

                     (4)

                     A Tanács dömpingellenes vizsgálatot követően a 78/2013/EU végrehajtási rendelettel (6) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Török Köztársaságból (a továbbiakban: Törökország) és az Oroszországi Föderációból (a továbbiakban: Oroszország) származó egyes csőszerelvények behozatalára.

                     (5)

                     Oroszországot illetően a jelenleg hatályban lévő dömpingellenes intézkedések formája a 23,8 %-os dömpingkülönbözet szintjén meghatározott érték- és maradékvám. Törökországot illetően az értékvámot az egyedileg megnevezett exportőröktől származó behozatalra vonatkozó 2,9 %-os, 9,6 %-os, illetve 12,1 %-os dömpingkülönbözet szintjén határozták meg, 16,7 %-os maradékvám mellett.

               c)
               A felülvizsgálat hatálya alá nem tartozó egyéb harmadik országok

                     (6)

                     A Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes csőszerelvények behozatalára jelenleg dömpingellenes intézkedések vannak hatályban, amelyeket Tajvanra, Indonéziára, Srí Lankára és a Fülöp-szigetekre is kiterjesztettek (7).

               1.2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

                     (7)

                     A Törökországból, Oroszországból, Koreából és Malajziából származó egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó, hatályban lévő dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (8) közzétételét követően a Bizottsághoz felülvizsgálat megindítása iránti kérelem érkezett az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján.

                     (8)

                     A kérelmet a tompahegesztésre használt acélszerelvények iparágának érdekvédelmi bizottsága (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be olyan uniós gyártók nevében, amelyek termelése az egyes csőszerelvények teljes uniós termelésének mintegy 51 %-át teszi ki.

                     (9)

                     A kérelem azon az indokláson alapul, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódásával és/vagy megismétlődésével és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódásával és/vagy megismétlődésével járna.

               1.3.   Az eljárás megindítása

                     (10)

                     Miután a Bizottság az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2018. január 27-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (9) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.

               1.4.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

                     (11)

                     A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2017. évre (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2014. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

               1.5.   Érdekelt felek

                     (12)

                     A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy vegyenek részt a vizsgálatban. A Bizottság ezenfelül külön értesítette a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a kérelmezőt, a többi ismert uniós gyártót, az exportáló gyártókat, az érintettként ismert uniós importőröket és felhasználókat, valamint a törökországi, oroszországi, koreai és malajziai hatóságokat, és felkérte őket a részvételre.

                     (13)

                     Valamennyi érdekelt fél felkérést kapott arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül ismertesse álláspontját, szolgáltasson információt és mindezeket támassza alá bizonyítékokkal. Az érdekelt felek arra is lehetőséget kaptak, hogy írásban meghallgatást kérjenek a Bizottság vizsgálattal megbízott szolgálatai és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtt.

               1.5.1.   Mintavétel

                     (14)

                     A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

               1.5.2.   Mintavétel az uniós gyártók körében

                     (15)

                     Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság egy olyan mintát választott ki a termelés azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni, a földrajzi helyet is figyelembe véve. A minta négy uniós gyártóból állt. A mintában szereplő uniós gyártók termelése a teljes uniós termelés mintegy 54 %-át tette ki. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. A megadott határidőig nem érkezett észrevétel, így a mintát jóváhagyták. A minta az uniós gazdasági ágazatra nézve reprezentatívnak tekinthető.

               1.5.3.   Mintavétel a független importőrök körében

                     (16)

                     A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte az összes független importőrt/felhasználót, hogy vegyenek részt a vizsgálatban. A Bizottság felkérte ezeket a feleket, hogy jelentkezzenek, és a vállalataikra vonatkozóan bocsássák a rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítés II. mellékletében kért információkat. Két importőr jelentkezett. Felkérték őket, hogy az együttműködés keretében töltsék ki a kérdőívet. Azonban egyikük sem válaszolt.

               1.5.4.   Mintavétel az exportáló gyártók körében

                     (17)

                     Tekintettel a hatályvesztési felülvizsgálatban érintett négy ország exportáló gyártóinak nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság mintavételt irányozott elő.

                     (18)

                     A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte az érintett országokban működő valamennyi ismert exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. A kért információk között szerepelt az értékesítési volumen és érték, a termelési volumen és a termelési kapacitás. A Bizottság ezenkívül felkérte az érintett országok Európai Unió mellett működő képviseleteit, hogy amennyiben vannak a vizsgálatban való részvétel iránt esetlegesen érdeklődő más exportáló gyártók, nevezzék meg azokat és/vagy vegyék fel velük a kapcsolatot.

                     (19)

                     Negyven ismert potenciális exportáló gyártónak küldtek mintavételi kérdőívet: közülük tizenegy Törökországban, öt Malajziában, tíz Dél-Koreában és tizennégy Oroszországban működik. Három török vállalat válaszolt a mintavételi kérdőívre, ezek közül egy később visszalépett az együttműködéstől. Egy orosz vállalat válaszolt a mintavételi kérdőívre, de később visszalépett az együttműködéstől. Sem a megkeresett malajziai vagy koreai gyártók, sem bármely más malajziai/koreai gyártó nem jelentkezett, és nem nyújtotta be a kért információkat.

               1.5.5.   Kérdőívek és ellenőrző látogatások

                     (20)

                     A Bizottság kérdőíveket küldött a mintában szereplő négy uniós gyártónak, a (18) preambulumbekezdésben említett négy exportáló gyártónak, valamint két olyan importőrnek, amely a vizsgálat megindítása után jelentkezett.

                     (21)

                     A mintában szereplő négy uniós gyártó, valamint két törökországi exportáló gyártó küldte vissza a kitöltött kérdőívet. Az importőröktől nem érkezett válasz.

                     (22)

                     A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor:

                                 a)

                                 Uniós gyártók:

                                             —

                                             Erne Fittings GmbH Group, Ausztria

                                             —

                                             Lindemann, Németország

                                             —

                                             Vallourec Fittings S.A., Franciaország.

                                             —

                                             Virgilio CENA & Figli S.p.A., Olaszország

                                 b)

                                 Exportáló gyártók:

                                             —

                                             Sardogan Industry and Trade – Mehmet Sardogan, Törökország

                                             —

                                             RSA Tesisat Malzemeleri San. Tic. A.S., Törökország

               2.   A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

         2.1.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

                     (23)

                     A felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az eredeti vizsgálat tárgyát képező termékkel: a jelenleg az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 és ex 7307 99 80 KN-kódok (TARIC-kódok: 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 és 7307998098) alá tartozó, vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült csőszerelvények (kivéve az öntött szerelvényeket, a karimákat és a menetes szerelvényeket), amelyek legnagyobb külső átmérője legfeljebb 609,6 mm, és amelyeket tompahegesztésre vagy egyéb célokra használnak fel (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék).

               2.2.   A hasonló termék

                     (24)

                     Megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező, az érintett négy országban gyártott és az Unióba exportált termék, valamint az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék azonos alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel és azonos alapvető felhasználási területekkel rendelkezik. Ezért ezeket a Bizottság az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek tekintette.

               3.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

                     (25)

                     Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a hatályos intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően az érintett országokból folytatott dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna-e.

               3.1.   Előzetes megjegyzések

                     (26)

                     Az oroszországi, malajziai és koreai gyártók egyike sem működött együtt a vizsgálatban. A két együttműködő török exportáló gyártó a felülvizsgálati időszak alatt a felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló teljes törökországi exportjának mintegy 50 %-át adta. Ez a felülvizsgálati időszak alatt a Törökország vonatkozásában megállapított teljes termelés mintegy 40 %-át jelentette. Ezért a Törökországból érkező együttműködés szintje alacsonynak tekinthető.

                     (27)

                     A Bizottság mind a négy érintett ország hatóságait tájékoztatta arról, hogy a Bizottság az együttműködés hiánya miatt a Törökországra, Oroszországra, Malajziára és Koreára vonatkozó ténymegállapításokat illetően az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. A Bizottság nem kapott az érintett országok hatóságaitól e tekintetben észrevételeket vagy a meghallgató tisztviselő közbenjárására irányuló kérelmet.

                     (28)

                     Ennek következtében a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségére vonatkozó ténymegállapításokat az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni, különösképpen a következőkre: nyilvánosan hozzáférhető adatok, mint például vállalatok hivatalos weboldalai, valamint a felülvizsgálati kérelmekben megadott, illetve az együttműködő felektől (nevezetesen a kérelmezőtől, a mintában szereplő uniós gyártóktól és a két együttműködő exportáló gyártótól) a felülvizsgálat során kapott információk. A Bizottság különböző importstatisztikákat is felhasznált, többek között az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerint gyűjtött importstatisztikákat (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis). A Globális Kereskedelmi Atlaszban (Global Trade Atlas, a továbbiakban: GTA) (10) és az Amerikai Egyesült Államok (a továbbiakban: Egyesült Államok) importadatbázisában szereplő adatok is felhasználásra kerültek.

               3.2.   Törökország

         3.2.1.   Dömping a felülvizsgálati időszak alatt

                     (29)

                     Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek Törökországból az Unióba történő behozatala a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártók által szolgáltatott adatok alapján dömpingelt volt-e. A teljesség érdekében a nem együttműködő exportáló gyártók által a felülvizsgálati időszak alatt folytatott dömpinget is megvizsgálták a rendelkezésre álló tények alapján, különös tekintettel a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisból származó, a fuvarozás és a biztosítás tekintetében kiigazított adatokra, az együttműködő exportáló gyártók válaszai alapján.

               3.2.1.1.   Célzott dömping

                     (30)

                     Az eredeti vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy a vizsgálatban együttműködő egyes exportáló gyártók az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése értelmében célzott dömpinget folytattak. A felülvizsgálat során a Bizottság elemezte a felülvizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló exporteladásokat annak érdekében, hogy megvizsgálja, a célzott dömping folytatódott-e ezen időszak alatt, azaz hogy az exportárak egyértelműen és jelentős mértékben különböztek-e a különböző felvásárlók, régiók vagy időszakok esetében. E hatályvesztési felülvizsgálatban nem találtak ilyen gyakorlatra utaló jeleket.

               3.2.1.2.   Együttműködő exportáló gyártók

            Rendes érték

                     (31)

                     Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy az együttműködő exportáló gyártók mindegyike esetében reprezentatív-e a teljes belföldi értékesítés volumene. A belföldi értékesítés akkor minősül reprezentatívnak, ha a hasonló termék független vevők részére belföldi piacon történő belföldi értékesítésének teljes volumene az egyes exportáló gyártók esetében eléri a felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiségének legalább 5 %-át a felülvizsgálati időszak alatt.

                     (32)

                     A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek azonosak vagy összehasonlíthatók az Unióba irányuló exportra értékesített terméktípusokkal, és megvizsgálta, hogy az egyes együttműködő exportáló gyártók által belföldön értékesített egyes terméktípusok összmennyisége az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint reprezentatívnak tekinthető-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus felülvizsgálati időszak alatti, független vevők részére történt belföldi értékesítésének teljes volumene eléri az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus teljes volumenének legalább 5 %-át.

                     (33)

                     A Bizottság – annak megállapítása érdekében, hogy a rendes érték kiszámítását az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el – valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevők részére végrehajtott nyereséges belföldi értékesítések részarányát a felülvizsgálati időszak alatt.

                     (34)

                     A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján határozta meg, amennyiben:

                                 a)

                                 a terméktípusnak a kiszámított termelési költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladta a terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; és

                                 b)

                                 e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt.

                     (35)

                     Ebben az esetben a rendes érték az adott terméktípus felülvizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során alkalmazott árainak súlyozott átlaga.

                     (36)

                     A rendes értéket az egyes terméktípusok felülvizsgálati időszak alatti – kizárólag nyereséges – belföldi értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján határozták meg, amennyiben:

                                 a)

                                 a terméktípus nyereségesen értékesített volumene az adott típus teljes értékesítési volumenének legfeljebb 80 %-át tette ki; vagy

                                 b)

                                 e terméktípus súlyozott átlagára nem érte el a termelési egységköltséget.

                     (37)

                     Amennyiben a szokásos kereskedelmi forgalomban nem, vagy csak elégtelen mennyiségben értékesítették a hasonló termék valamely terméktípusát, vagy a belföldi piacon nem értékesítettek valamely terméktípust reprezentatív mennyiségben, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban számította ki.

                     (38)

                     A rendes érték képzésekor a Bizottság az egyes együttműködő exportáló gyártók által gyártott hasonló termék felülvizsgálati időszak alatt jellemző előállítási költségeihez hozzáadta a következő tényezőket:

                                 a)

                                 az egyes együttműködő exportáló gyártóknál a hasonló termék belföldi, szokásos kereskedelmi forgalom keretében, a felülvizsgálati időszak alatt történő értékesítése során felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) súlyozott átlaga; valamint

                                 b)

                                 az egyes együttműködő exportáló gyártóknak a hasonló termék belföldi, a szokásos kereskedelmi forgalom keretében, a felülvizsgálati időszak alatt történő értékesítésével elért nyereségének súlyozott átlaga.

            Exportár

                     (39)

                     A felülvizsgálat tárgyát képező terméket minden esetben független vevőknek szállították az Unióba, ezért az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint történt, nevezetesen a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján.

            Összehasonlítás

                     (40)

                     A Bizottság a fentiekben meghatározott rendes értéket és az exportáló gyártók exportárát gyártelepi szinten hasonlította össze.

                     (41)

                     Amennyiben a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében indokolt volt, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. A rendes érték a fuvarozási és a hitelköltségek tekintetében, míg az exportár a fuvarozás, a biztosítás és a hitelköltségek tekintetében került kiigazításra.

            Az együttműködő exportáló gyártók által a felülvizsgálati időszak során folytatott dömping

                     (42)

                     Az együttműködő exportáló gyártók tekintetében a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a hasonló termék minden egyes típusa vonatkozásában összehasonlította a rendes érték súlyozott átlagát a felülvizsgálat tárgyát képező termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

                     (43)

                     A két együttműködő exportáló gyártó esetében a rendes érték és az exportár összehasonlítása azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszak alatt nem került sor dömpingre.

               3.2.1.3.   Nem együttműködő exportáló gyártók

                     (44)

                     A Bizottság az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények felhasználásával megvizsgálta a nem együttműködő exportáló gyártók által folytatott dömpinget.

            Rendes érték

                     (45)

                     A Bizottság nem tudta felhasználni az együttműködő exportáló gyártók esetében megállapított rendes érték súlyozott átlagát, mivel az darabszámon alapult, míg a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisából származó exportár tonnánkénti ár. A Bizottság ezért a kérelmező által benyújtott rendes értéket használta, mivel az ország egészére nézve az reprezentatívabb. Mindenesetre – az alábbiakban említettek szerint – az együttműködő exportáló gyártók esetében megállapított rendes érték súlyozott átlagának alkalmazása nem változtatná meg a Bizottságnak a felülvizsgálati időszak alatti dömping hiányára vonatkozó ténymegállapításait.

            Exportár

                     (46)

                     A nem együttműködő törökországi exportáló gyártók átlagos exportárának megállapításához a Bizottság a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis adatait használta fel, az együttműködő exportáló gyártók behozatali számadatait figyelmen kívül hagyva.

            Összehasonlítás

                     (47)

                     A Bizottság a fentiekben meghatározott rendes értéket és az exportáló gyártók exportárát gyártelepi szinten hasonlította össze.

                     (48)

                     Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a Bizottság – az árat, illetve az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevétele érdekében – kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat. A rendes értéket és az exportárat a fuvarozási, biztosítási és hitelköltségek tekintetében az együttműködő exportáló gyártók által szolgáltatott adatok alapján kiigazították.

            A nem együttműködő exportáló gyártók által a felülvizsgálati időszak során folytatott dömping

                     (49)

                     A Bizottság nem állapított meg dömpinget, mivel az exportár jelentősen meghaladta a rendes értéket. Ezenkívül a nem együttműködő exportáló gyártók átlagos exportára meghaladta az együttműködő exportáló gyártók átlagos exportárát. Így akkor sem lenne megállapítható dömping, ha az együttműködő exportáló gyártók rendes értékének súlyozott átlaga került volna felhasználásra.

               3.2.2.   A dömping megismétlődésének valószínűsége

                     (50)

                     mivel a felülvizsgálati időszak alatt nem állapítottak meg dömpinget, a Bizottság megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e a dömping megismétlődése, amennyiben a felülvizsgálat tárgyát képező termék Törökországból érkező behozatalára vonatkozó intézkedések hatályukat vesztik. Ez az alábbi elemek elemzését foglalta magában: a más célpiacok esetében alkalmazott exportár, a törökországi termelési és szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzereje.

               3.2.2.1.   Egyéb harmadik országokba irányuló kivitel

                     (51)

                     A Bizottság a 8 számjegyű kódon alapuló (11) török exportstatisztikák alapján megvizsgálta a törökországi exportőrök más harmadik országok piacain tanúsított árképzési magatartását. A Bizottság e statisztikákat azért vizsgálta, mert a felülvizsgálati időszak alatt a két együttműködő exportáló gyártó egyike sem exportált harmadik országokba.

                     (52)

                     A GTA exportstatisztikái alapján, habár a törökországi gyártók számára az Unió a legjelentősebb exportpiac, ezek az exportok a felülvizsgálat tárgyát képező termék becsült törökországi termelésének mindössze mintegy 13 %-át teszik ki, az (53) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően. Ezért a felülvizsgálat tárgyát képező termék törökországi gyártói számára továbbra is a török belföldi piac a fő célpont. A török exportstatisztikák bizottsági elemzése azt is kimutatta, hogy a harmadik országokba irányuló export elhanyagolható volt (12), és hogy a terméktípusonkénti árváltozások olyan jelentősek voltak, hogy az érintett harmadik országokbeli átlagos egységárnak az uniós piac átlagos egységárával való összehasonlítása nem lett volna sem reprezentatív, sem észszerű.

               3.2.2.2.   Törökországi termelési kapacitás

                     (53)

                     A kérelem, az együttműködő vállalatok kérdőívre adott válaszai és a Török Acélexportőrök Szövetségének beadványa alapján a Bizottság a törökországi termelési kapacitást mintegy 35 000 tonnában állapította meg. Ugyanezen források alapján a Bizottság a felülvizsgálat tárgyát képező termék törökországi szabad kapacitását körülbelül 23 000 tonnában állapította meg. Bár ez a felülvizsgálat tárgyát képező termék felülvizsgálati időszak alatti uniós felhasználásának közel fele (53 000 tonna), az (54) és (55) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően valószínűtlen, hogy ezeket a szabad kapacitásokat nagy mennyiségben az uniós piacra irányítanák, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztenék. Azt is meg kell jegyezni, hogy a törökországi szabad kapacitás messze elmarad a többi érintett ország esetében megállapított szinttől (a becslések szerint Oroszország esetében 50 000 tonna, Korea esetében 112 000 tonna, Malajzia esetében pedig 44 000 tonna).

               3.2.2.3.   Az uniós piac vonzereje

                     (54)

                     Annak ellenére, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék törökországi gyártói esetében messze a legalacsonyabb vámot állapították meg az intézkedések hatálya alá tartozó más országokból származó, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára kivetett dömpingellenes vámhoz képest (13), e törökországi gyártók nem használták ki ezt a viszonylagos előnyt, amit a felülvizsgálati időszak alatt az Unióba exportált viszonylag alacsony mennyiség is alátámaszt. Ennélfogva – miközben a felülvizsgálat tárgyát képező termék törökországi gyártói továbbra is jelen vannak a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós piacán – e piacnak az említett gyártókra gyakorolt vonzereje korlátozott volt.

                     (55)

                     A fenti megfontolásokat láthatóan megerősíti a felülvizsgálat tárgyát képező termék egyik legnagyobb törökországi gyártójának magatartása; e gyártó helyzetét a Bizottság a törökországi intézkedések megszüntetése esetén bekövetkező állapot megfelelő mutatójának tekintette. A vállalat esetében a legalacsonyabb dömpingellenes vámot (2,9 %) állapították meg. A – különösen a versenytársakhoz képest – viszonylag alacsony vám ellenére a vállalat nem növelte az Unióba irányuló exportértékesítését, amely a felülvizsgálati időszak során még alacsonyabb is volt, mint az eredeti vizsgálati időszakban. Ugyanakkor a vállalat belföldi értékesítései a végleges intézkedések elrendeléséhez képest nagyjából azonos szinten maradtak.

               3.2.2.4.   Következtetés a dömping megismétlődéséről

                     (56)

                     Bár Törökországban a felülvizsgálat tárgyát képező termék esetében rendelkezésre áll szabad termelési kapacitás, a Bizottság nem talált arra utaló jelet, hogy a szabad kapacitást jelentős mennyiségben használnák fel az Unióba irányuló exportra, figyelembe véve azt is, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a török gyártók az uniós piaccal kapcsolatos viszonylagos előnyük ellenére sem mutattak érdeklődést az uniós piac iránt. Ezt a ténymegállapítást támasztja alá az a tény is, hogy azok a törökországi gyártók, amelyek az alacsony dömpingellenes vámok előnyeit élvezik az Unióban – ami viszonylagos komparatív előnyt biztosít számukra más exportáló gyártókkal szemben –, nem használták ki ezt a lehetőséget piaci részesedésük növelésére. Végül pedig nem valószínű, hogy az Unióba irányuló exportra dömpingelt szinten kerülne sor, mivel a felülvizsgálati időszak alatt megvalósult kivitel sem dömpingelt szinten történt. A Bizottság nem talált arra utaló jelet, hogy a jövőben az export dömpingelt árszinten valósulna meg. Ennek alapján várható, hogy még ha növekedne is a törökországi export, e növekedés mennyiségileg nem lesz jelentős, és semmi esetre sem dömpingelt árszinten következik be.

                     (57)

                     A fentiek figyelembevételével a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén megismétlődne a törökországi dömping.

               3.3.   Oroszország

                     (58)

                     A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése.

               3.3.1.   Dömping a felülvizsgálati időszak alatt

         3.3.1.1.   Előzetes megjegyzések

                     (59)

                     Egyik oroszországi exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálatban. A Bizottság ezért az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeket használta fel a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének megállapításához. E tekintetben a Bizottság statisztikai adatokat használt (azaz a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázist és a GTA exportstatisztikáit), valamint a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben megadott információkat.

                     (60)

                     A végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az orosz kormány azzal érvelt, hogy a Bizottság által a dömpingkülönbözet kiszámításához felhasznált információk kizárólag a felülvizsgálati kérelmen alapultak, nem ellenőrizték azokat megfelelően, és nem tükrözik az orosz piacon fennálló valós helyzetet. Az (59) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően egyik orosz exportáló gyártó sem működött együtt a felülvizsgálatban annak ellenére, hogy erre felkérést kapott. Ezenfelül az orosz kormány állításával ellentétben a rendelkezésre álló tények felhasználása során a Bizottság nemcsak a kérelmező által szolgáltatott információkat használta fel, hanem független forrásokból származó egyéb statisztikai adatokra is hagyatkozott. Ezt az érvelést ezért elutasították.

               3.3.1.2.   A dömping folytatódása az Unióban a felülvizsgálati időszak alatt

            Rendes érték

                     (61)

                     Egyéb rendelkezésre álló információ hiányában a rendes értéket az alaprendelet 18. cikkével összhangban a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben megadott adatok alapján állapították meg.

            Exportár

                     (62)

                     Az együttműködés hiánya miatt az Unióba irányuló export átlagárát a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis alapján állapították meg. A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban nem állt rendelkezésre a terméktípusok megkülönböztetését elősegítő információ. Ezért az összes terméktípus átlagos exportára került felhasználásra.

                     (63)

                     A végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az orosz kormány azt állította, hogy az exportárat szelektív módon, a kizárólag a Cseh Köztársaságba irányuló orosz exportra vonatkozó adatok alapján számították ki. Ez az állítás nem felel meg a valóságnak. Az exportár megállapítása során a Bizottság a felülvizsgálat tárgyát képező termék kivitelének vizsgálatakor nemcsak a Cseh Köztársaságba irányuló kivitel adatait használta fel, hanem a felülvizsgálati időszak alatt valamennyi tagállamba irányuló kivitelét, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban rögzítettek alapján. Ezt az érvelést ezért elutasították.

            Összehasonlítás

                     (64)

                     A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésében előírtaknak megfelelően összehasonlította a rendes érték súlyozott átlagát az exportár súlyozott átlagával.

                     (65)

                     Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek befolyással vannak az árakra és azok összehasonlíthatóságára. E tekintetben a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben szolgáltatott információk alapján megállapított szállítási költség és biztosítás levonásra került az exportárból.

            Dömpingkülönbözet

                     (66)

                     A fentiek szerint az átlagos rendes érték és a gyártelepi szintre megfelelően kiigazított átlagos exportár összehasonlítása az uniós határparitáson számított CIF-ár (költség, biztosítás, fuvardíj) százalékában kifejezve 41,8 %-os dömpingkülönbözetet eredményezett a felülvizsgálati időszak alatt. Ebből a Bizottság megállapította, hogy a dömping a felülvizsgálati időszak alatt folytatódott. A felülvizsgálati időszak alatt a behozatal szintje azonban viszonylag korlátozott volt: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis alapján az említett időszak teljes uniós felhasználásának 0,9 %-át tette ki. A Bizottság azonban úgy ítélte meg, hogy ezek a rendelkezésre álló legmegfelelőbb információk annak megállapítására, hogy a dömping a felülvizsgálati időszak alatt is folytatódott.

               3.3.2.   Az Oroszországból érkező behozatalra vonatkozó intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűsége

                     (67)

                     A fentiek szerint megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék Oroszországból érkező behozatalát a felülvizsgálati időszak alatt dömpingelték. A Bizottság ezen túlmenően elemezte, hogy a felülvizsgálati időszak alatt tapasztalt dömping valószínűleg folytatódna-e, ha a felülvizsgálat tárgyát képező termék Oroszországból érkező behozatalára vonatkozó jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztenék. A teljesség kedvéért a Bizottság azt is megvizsgálta, hogy valószínű-e a dömping megismétlődése, ha a felülvizsgálat tárgyát képező termék Oroszországból érkező behozatalára vonatkozó jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztenék. Ez a vizsgálat az alábbi elemek elemzését foglalta magában: a más célpiacok esetében alkalmazott exportár, az oroszországi termelési és szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzereje.

               3.3.2.1.   Harmadik országokba irányuló kivitel

                     (68)

                     A GTA exportstatisztikái szerint az Unión kívül (ahová a kivitel mintegy 12 %-a irányul) csak két exportpiac bír jelentőséggel a felülvizsgálat tárgyát képező termék oroszországi gyártói számára. Ezek Kazahsztán (az összes export körülbelül 46 %-a) és Fehéroroszország (a teljes kivitel mintegy 26 %-a). Az ezen országokba irányuló exportértékesítésekre vonatkozó információk azonban csak 6 jegyű kódszinten állnak rendelkezésre, ezért a felülvizsgálat tárgyát képező terméktől eltérő termékekre is kiterjednek. Ezért a GTA exportstatisztikáin alapuló, az egyéb harmadik országokba irányuló exportvolumenekre vonatkozó következtetések csak jelzésértékűnek tekinthetők. Hasonlóképpen, az ezen az alapon megállapított átlagárak a felülvizsgálat tárgyát képező terméktől eltérő termékeket is magukban foglal, amelyek eltérő egységértékekkel rendelkezhetnek, ezért bármilyen, ezeken alapuló következtetést szintén indikatívnak kell tekinteni.

                     (69)

                     A végleges tájékoztatással kapcsolatos észrevételében az orosz kormány azt állította, hogy amennyiben a Bizottság nem a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban rögzített, az Unióba irányuló orosz kivitelre vonatkozó adatokat használta volna, hanem a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóinak harmadik országokba irányuló értékesítéseit, nem állapított volna meg dömpinget. Az exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság nem tudta megvizsgálni a harmadik országokba irányuló tényleges kiviteli adatokat. Ezen túlmenően az orosz kormány erre az állításra vonatkozó adatai 6 számjegyből álló kódon alapulnak (amely a felülvizsgálat tárgyát képező terméktől eltérő termékeket is magában foglal a (68) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint). A Bizottság által végzett, a (66) preambulumbekezdésben szereplő elemzés a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázison alapul, amely – bár nem tesz különbséget a terméktípusok között – pontos adatokat szolgáltat a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkozóan. Ezt az érvelést ezért elutasították.

               3.3.2.2.   Termelési kapacitás és szabad kapacitás

                     (70)

                     A felülvizsgálati kérelemben szereplő, rendelkezésre álló tények alapján Oroszország 90 000 tonna becsült termelési kapacitással és 50 000 tonna becsült szabad kapacitással rendelkezik. Az oroszországi szabad kapacitás tehát közel áll a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós felhasználása teljes volumenéhez.

               3.3.2.3.   Az uniós piac vonzereje

                     (71)

                     A felülvizsgálat tárgyát képező termék elsősorban az olaj- és gáziparban, az építőiparban, az energiatermelésben, a hajógyártásban és ipari létesítményekben kerül felhasználásra. A rendelkezésre álló tények egyike sem jelzi ezen oroszországi ágazatok jelentős növekedését vagy hanyatlását, így a felülvizsgálat tárgyát képező termék oroszországi belföldi piaca várhatóan meglehetősen stabil marad az elkövetkező évek során, nem kínálva jelentős bővülési lehetőségeket a felülvizsgálat tárgyát képező oroszországi termék számára. Oroszország mellett az ezen iparágak fő exportpiacai az Unió, Kazahsztán és Fehéroroszország. A rendelkezésre álló információk nem utalnak arra, hogy a kereslet a fenti piacok bármelyikén jelentős mértékben visszaesne vagy növekedne a következő évek során. A kérelmező által szolgáltatott információk szerint a felülvizsgálat tárgyát képező termékre világméretű kapacitásfelesleg jellemző, az uniós piac pedig a világ egyik legnagyobb piaca, ezért vonzó exportcélország.

                     (72)

                     A végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az orosz kormány azt állította, hogy az orosz belföldi felhasználás, valamint a felülvizsgálat tárgyát képező termék iránti várható kereslet mérsékelt növekedést mutatott (2 %, illetve 2,4–2,8 %). Meg kell jegyezni, hogy az orosz kormány nem tudta ellenőrizhető adatkészlettel alátámasztani ezeket a számokat. Mindenesetre még akkor is, ha a Bizottság elfogadja ezeket az adatokat, azok összhangban vannak a Bizottság azon megállapításaival, amelyek szerint a felülvizsgálat tárgyát képező termék orosz piacán a helyzet meglehetősen stabil, és nem valószínű, hogy jelentős bővülési lehetőségek kínálkoznának az érintett termék esetében. Ezt az érvelést ezért elutasították.

                     (73)

                     A felülvizsgálat tárgyát képező termék oroszországi exportáló gyártói nem működtek együtt a vizsgálatban. Emellett nem állnak rendelkezésre érvényes statisztikai adatok a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek sem az egyéb harmadik országbeli piacokra, sem az oroszországi belföldi piacra irányuló oroszországi értékesítése során alkalmazott árakra vonatkozóan. Ezért a vizsgálat során nem lehetett megállapítani az e piacokra vonatkozó árszinteket.

                     (74)

                     Tekintettel a dömpingellenes vámok szintjére, az orosz gyártók szinte teljesen leállították az Unióba irányuló exportjukat. A vizsgálat kimutatta, hogy az orosz behozatal 2014-ben és 2015-ben gyakorlatilag eltűnt az uniós piacról. Oroszország csak 2016-ban folytatta újra az Unióba irányuló exportot (amely a magas vámok ellenére dömpingelt volt), majd a felülvizsgálati időszakban tovább növelte azt.

                     (75)

                     Amennyiben a vám hatályát veszti, az oroszországi export akadályok nélkül hozzá tud férni az uniós piachoz. Figyelembe véve a jelentős oroszországi szabad kapacitást és a globális kapacitásfelesleget, a Bizottság szerint nem zárható ki, hogy ez az Oroszországból az Unióba irányuló export jelentős növekedéséhez vezetne, ami annak is betudható, hogy közelsége révén az Unió Oroszország számára fontos potenciális exportpiacot jelent. Emellett, a (66) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően valószínű, hogy az Unióba irányuló oroszországi export ára dömpingelt lesz.

               3.3.2.4.   Következtetés a dömping folytatódásának vagy legalábbis megismétlődésének valószínűségéről

                     (76)

                     A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a jövőben is folytatódna a dömping. A Bizottság azt is megállapította, hogy a dömping megismétlődése valószínű. Az együttműködés hiánya miatt azonban a Bizottság csak 6 számjegyű kódszinten tudta elemezni a harmadik országokba irányuló export adatait. Ez az elemzés a (68) preambulumbekezdésben ismertetetteknek megfelelően nem tekinthető bizonyító erejűnek. Figyelembe véve azonban a jelentős oroszországi szabad kapacitást, a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az Unióba irányuló dömpingelt árszintjét a felülvizsgálati időszak alatt, valamint az Oroszországnak jelentős potenciális exportpiacot jelentő uniós piac vonzerejét a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói számára, a Bizottság azt is megállapította, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a felülvizsgálat tárgyát képező termék valószínűleg jelentős mennyiségben és dömpingelt árszinten érkezne Oroszországból az uniós piacra.

                     (77)

                     A fentiek fényében a rendelkezésre álló tények alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék Oroszországból történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódásához és mindenképpen a megismétlődéséhez vezetne.

               3.4.   Korea

                     (78)

                     A vizsgálat során egyetlen dél-koreai gyártó sem működött együtt. Ezért a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűsége az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeken alapult. E tekintetben a Bizottság a kérelmet, a GTA exportstatisztikáit és az Egyesült Államok importstatisztikáit használta fel.

               3.4.1.   A dömping folytatódása az Unióban a felülvizsgálati időszak alatt

                     (79)

                     A felülvizsgálati időszak alatt a Koreából érkező export elhanyagolható volt (kevesebb mint 40 tonna), ezért nem minősült reprezentatívnak. Az elemzés az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján a Koreából érkező dömping megismétlődésére összpontosított.

               3.4.2.   A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó bizonyíték

                     (80)

                     A Bizottság elemezte, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping megismétlődése. Ez az alábbi elemek elemzését foglalta magában: a más célpiacok esetében alkalmazott koreai exportárak, a koreai előállítási és tartalékkapacitás, valamint az uniós piac vonzereje.

               3.4.2.1.   Harmadik országokba irányuló kivitel

                     (81)

                     A Bizottság annak vizsgálata érdekében, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a felülvizsgálat tárgyát képező termék koreai gyártói esetében milyen magatartás várható az uniós piacon, elemezte a koreai exportőröknek az Egyesült Államok piacán tanúsított magatartását. A Bizottság azért választotta az Egyesült Államokat, mert a többi koreai exportcélországgal ellentétben e piac méretében hasonlít az Unióhoz, és a belföldi gyártók nagy száma, ugyanakkor jelentős arányú behozatal és alacsony behozatali vámtarifák is jellemzik, aminek következtében éles a verseny. Ezen túlmenően az Egyesült Államok a Koreából érkező export első számú célállomása, amely a felülvizsgálati időszakban a felülvizsgálat tárgyát képező termék exportjának mintegy 27 %-át tette ki (14), és viszonylag részletes statisztikákkal rendelkezik (15). Végezetül ez a megközelítés megegyezik a Koreára vonatkozó, az (1) preambulumbekezdésben említett korábbi felülvizsgálat során alkalmazottal.

            Rendes érték

                     (82)

                     Egyéb rendelkezésre álló információ hiányában a rendes értéket az alaprendelet 18. cikkével összhangban a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben megadott adatok alapján állapították meg.

                     (83)

                     A teljesség kedvéért a Bizottság a rendes érték meghatározásának alternatív módszereként a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben megadott belföldi árjegyzéket is alkalmazta. A Bizottság dömpingre vonatkozó megállapításai azonban – bármelyik rendes értéket alkalmazza – továbbra is pozitívak. Sőt, a belföldi árjegyzék felhasználása magasabb dömpingkülönbözeteket eredményezett.

            Exportár

                     (84)

                     A felülvizsgálati időszak alatti exportárakat a nyilvánosan hozzáférhető adatok, azaz az Egyesült Államok vámstatisztikája alapján állapították meg. A jobb összehasonlíthatóság érdekében a Bizottság a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben kidolgozott módszertan alapján kiigazította a statisztikákat annak érdekében, hogy kizárja azokat a terméktípusokat, amelyek nem szerepeltek a fent leírt, számtanilag képzett rendes értékben.

            Összehasonlítás

                     (85)

                     Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésével összhangban a rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az exportár súlyozott átlagával, mindkét esetben gyártelepi szinten.

                     (86)

                     Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek befolyással vannak az árakra és azok összehasonlíthatóságára. Ennek megfelelően az exportárat kiigazították a felülvizsgálati kérelemben a kérelmező által becsült szállítási, biztosítási és csomagolási költségek tekintetében, hogy az egyesült államokbeli importstatisztikákból nyert CIF-alapú értékek gyártelepi szintre kerüljenek.

            Dömpingkülönbözet a felülvizsgálati időszak alatt

                     (87)

                     A fentiek szerint az átlagos rendes érték és a gyártelepi szintre megfelelően kiigazított átlagos exportár összehasonlítása – a CIF egyesült államokbeli határparitásos ár százalékában kifejezve – a számtanilag képzett rendes érték alkalmazása esetén 7,2 %-os dömpingkülönbözetet, a belföldi ár alkalmazása esetén pedig 9,1 %-os dömpingkülönbözetet eredményezett. Ezenkívül, a (90) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően, nemrég megállapításra került, hogy a vizsgálat tárgyát képező egyes termékek (tompahegesztésre használt szénacél csőszerelvények) koreai gyártói Japánban dömpingelték termékeiket.

               3.4.2.2.   Termelési kapacitás és szabad kapacitás

                     (88)

                     A felülvizsgálati kérelemben rendelkezésre álló tények alapján Korea 160 000 tonna termelési kapacitással és 112 000 tonna szabad kapacitással rendelkezik. Ez a szabad kapacitás a teljes uniós felhasználás kétszerese. A kérelem szerint a végleges vámok 2002-ben történt bevezetése óta a felülvizsgálat tárgyát képező termék koreai termelési kapacitása jelentősen nőtt: a becsült 10 000 tonnáról a felülvizsgálati időszak alatt körülbelül 160 000 tonnára.

               3.4.2.3.   Az uniós piac vonzereje

                     (89)

                     A rendelkezésre álló tények egyike sem jelzi a felülvizsgálat tárgyát képező terméket felhasználó koreai ágazatok jelentős növekedését vagy hanyatlását, így a felülvizsgálat tárgyát képező termék koreai belföldi piaca várhatóan meglehetősen stabil marad az elkövetkező évek során, nem kínálva jelentős bővülési lehetőségeket a felülvizsgálat tárgyát képező termék koreai gyártói számára. Az Egyesült Államok mellett a felülvizsgálat tárgyát képező koreai termékek gyártóinak legfontosabb egyéb exportpiaca a Közel-Kelet és Délkelet-Ázsia. A vizsgálat során rendelkezésre álló információk egyike sem utal arra, hogy a kereslet a következő évek során a fenti piacok bármelyikén jelentős mértékben növekedne.

                     (90)

                     Ezenkívül 2018. március 31-én Japán 41,8 %-tól 63,2 %-ig terjedő mértékű, végleges dömpingellenes vámokat vetett ki a Koreából behozott, tompahegesztésre használt szénacél szerelvényekre. A nyitott uniós piac tökéletes célpont lenne az export átirányításához.

                     (91)

                     A vizsgálat kimutatta, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós piaca vonzó a koreai exportőrök számára, mivel azt még nem aknázták ki teljes mértékben, tekintettel a hatályban lévő magas vámokra (az egyik gyártó esetében 32,4 %, míg a többi esetében 44 %). Bár a kivitel az intézkedések 2002. évi bevezetését követően megszűnt, a felülvizsgálat tárgyát képező termék koreai ágazata még mindig erősen függ az exporttól. A délkelet-ázsiai kapacitásfelesleg, a japán dömpingellenes vámok és az Egyesült Államokba irányuló, már most is jelentős export miatt az uniós piac egy újabb jelentős potenciális exportpiacot képviselne a koreai kapacitásfelesleg számára, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztenék.

               3.4.2.4.   A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés

                     (92)

                     Figyelembe véve a termelési és a szabad kapacitást, a koreai gyártók árképzési gyakorlatát az Egyesült Államok piacán, valamint azt, hogy az uniós piac vonzó a felülvizsgálat tárgyát képező koreai termékek gyártói számára, nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a felülvizsgálat tárgyát képező termékek koreai gyártói a terméket jelentős mennyiségben exportálnák dömpingelt áron az Unióba. Figyelembe véve a termelési kapacitásnak és a szabad kapacitásnak az intézkedések első bevezetése óta bekövetkezett növekedését, a dömpingelt behozatal szintje jóval magasabb lehet, mint a végleges intézkedések bevezetése előtt. A Bizottság ezért azt a következtetést vonta le, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínű a dömping megismétlődése.

               3.5.   Malajzia

                     (93)

                     A vizsgálat során egyetlen malajziai gyártó sem működött együtt. Ezért a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűsége az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeken alapult. E tekintetben a Bizottság a kérelmet, a GTA exportstatisztikáit és az Egyesült Államok importstatisztikáit használta fel.

               3.5.1.   A dömping folytatódása az Unióban a felülvizsgálati időszak alatt

                     (94)

                     A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis adatai arról tanúskodnak, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a Malajziából érkező import elhanyagolható volt (kevesebb mint 10 tonna), ezért nem minősült reprezentatívnak. Az elemzés az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján a Malajziából érkező dömping megismétlődésére összpontosított.

               3.5.2.   A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó bizonyíték

                     (95)

                     A Bizottság elemezte, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping megismétlődése. Ez az alábbi elemek elemzését foglalta magában: a más célpiacok esetében alkalmazott malajziai exportár, a malajziai termelési és szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzereje.

               3.5.2.1.   Harmadik országokba irányuló kivitel

                     (96)

                     A felülvizsgálat tárgyát képező termék malajziai gyártói valószínűsíthető magatartásának vizsgálata érdekében a Bizottság elemezte az Egyesült Államokba irányuló malajziai exportot. Ez a megközelítés megegyezik a Malajziára vonatkozó, az (1) preambulumbekezdésben említett korábbi felülvizsgálat során alkalmazottal. A Bizottság azért választotta az Egyesült Államokat, mert e piac méretében hasonlít az Unióhoz, és a belföldi gyártók nagy száma, ugyanakkor jelentős arányú behozatal és alacsony behozatali vámtarifák is jellemzik, aminek következtében éles a verseny. Ezenkívül Malajzia számára az Egyesült Államok piaca messze a legfontosabb exportpiac. A GTA exportstatisztikái szerint az Egyesült Államokba irányuló exportvolumen csaknem 19 000 tonna volt a felülvizsgálati időszakban, ami a felülvizsgálat tárgyát képező termék ezen időszak alatti teljes malajziai exportjának mintegy 90 %-át jelentette. Az Egyesült Államokba irányuló exportvolumen szintén nagyobb, mint a teljes becsült malajziai termelés (16). A felülvizsgálat tárgyát képező termék malajziai gyártói egyéb fő exportpiacait Mexikó, Törökország és Kanada jelentik, mely országok az érintett termékek exportjának 4 %-át, 3 %-át, illetve 1 %-át teszik ki.

            Rendes érték

                     (97)

                     Egyéb rendelkezésre álló információ hiányában a rendes értéket az alaprendelet 18. cikkével összhangban a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben megadott adatok alapján állapították meg.

            Exportár

                     (98)

                     A felülvizsgálati időszak alatti exportárakat a nyilvánosan hozzáférhető adatok, azaz az Egyesült Államok vámstatisztikája alapján állapították meg. A jobb összehasonlíthatóság érdekében a Bizottság a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben kidolgozott módszertan alapján kiigazította a statisztikákat annak érdekében, hogy kizárja azokat a terméktípusokat, amelyek nem szerepeltek a fent leírt, számtanilag képzett rendes értékben.

            Összehasonlítás

                     (99)

                     Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésével összhangban a rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították a felülvizsgálat tárgyát képező termék exportárának súlyozott átlagával, mindkét esetben gyártelepi szinten.

                     (100)

                     Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek befolyással vannak az árakra és azok összehasonlíthatóságára. Ennek megfelelően az exportárat kiigazították a felülvizsgálati kérelemben a kérelmező által becsült szállítási, biztosítási és csomagolási költségek tekintetében, hogy az egyesült államokbeli importstatisztikákból nyert CIF-alapú értékek gyártelepi szintre kerüljenek.

            Dömpingkülönbözet a felülvizsgálati időszak alatt

                     (101)

                     A fentiek szerint az átlagos rendes érték és a gyártelepi szinten megfelelően kiigazított átlagos exportár összehasonlítása az egyesült államokbeli határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve minden esetben 86,7 %-os dömpingkülönbözetet eredményezett. A (105) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően az Egyesült Államok hatóságai megállapították, hogy Malajziát használták fel a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai gyártóira kivetett dömpingellenes vámok kijátszására. A vámokat a felülvizsgálat tárgyát képező termék malajziai exportőreire is kiterjesztették.

               3.5.2.2.   Termelési kapacitás és szabad kapacitás

                     (102)

                     A kérelem szerint Malajzia 59 000 tonna termelési kapacitással és 44 000 tonna szabad kapacitással rendelkezik, ami csaknem megfelel a felülvizsgálat tárgyát képező termék teljes uniós felhasználásának. A felülvizsgálati kérelem szerint a végleges intézkedések 2002-ben történt bevezetése óta a felülvizsgálat tárgyát képező termék malajziai termelési kapacitása jelentősen nőtt: a becsült 10 000 tonnáról a felülvizsgálati időszak alatt körülbelül 59 000 tonnára.

               3.5.2.3.   Az uniós piac vonzereje

                     (103)

                     A rendelkezésre álló tények egyike sem jelzi a felülvizsgálat tárgyát képező terméket felhasználó malajziai ágazatok jelentős növekedését vagy hanyatlását, így a felülvizsgálat tárgyát képező termék malajziai belföldi piaca várhatóan stabil marad az elkövetkező évek során, nem kínálva jelentős bővülési lehetőségeket a felülvizsgálat tárgyát képező malajziai termék számára.

                     (104)

                     A vizsgálat kimutatta, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós piaca vonzó a malajziai export számára. Ez főként annak a potenciálnak tulajdonítható, amelyet a felülvizsgálat tárgyát képező termék malajziai gyártói a dömpingellenes vámok szintje miatt jelenleg nem tudnak kiaknázni. Bár a kivitel a végleges intézkedések 2002. évi bevezetését követően gyakorlatilag megszűnt, a felülvizsgálat tárgyát képező termék malajziai ágazata még mindig erősen függ az exporttól, és fő exportpiaca az Egyesült Államok.

                     (105)

                     2018. július 25-én az Egyesült Államok hatóságai ideiglenesen kiterjesztették a Kínai Népköztársaságból importált, tompahegesztésre használt szénacél csőszerelvények behozatalára kivetett 182,9 %-os dömpingellenes vámot a szóban forgó termék Malajziából történő behozatalára, mivel megállapították, hogy Malajziát az intézkedések kijátszására használták fel. Míg a felülvizsgálat tárgyát képező termék valódi malajziai gyártói mentesülhetnek e vám alól, a tanúsítási kötelezettség nehézkessé és így kevésbé vonzóvá tenné számukra, hogy termékeiket az Egyesült Államokban értékesítsék.

                     (106)

                     A fentiek a (91) preambulumbekezdésben említett dél-ázsiai kapacitásfelesleggel együtt az uniós piacot az intézkedések hatályvesztése esetén a malajziai kapacitásfelesleg és a korábban az Egyesült Államokban értékesített termékek célpiacává teszik.

               3.5.2.4.   A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés

                     (107)

                     Figyelembe véve a szabad kapacitást, a malajziai gyártók árképzési gyakorlatát az Egyesült Államok piacán, a Malajziára a szóban forgó piacon kiterjesztett dömpingellenes vámokat, valamint azt, hogy az uniós piac vonzó a felülvizsgálat tárgyát képező malajziai termékek gyártói számára, nagy a valószínűsége annak, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termékek malajziai gyártói a terméket jelentős mennyiségben exportálnák dömpingelt áron az Unióba, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik. Figyelembe véve a termelési kapacitás és a szabad kapacitás növekedését a végleges intézkedések 2002-es bevezetése óta, a dömpingelt behozatal szintje jóval magasabb lehet, mint a végleges intézkedések bevezetése előtt. A Bizottság ezért azt a következtetést vonta le, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínű a dömping megismétlődése.

               3.6.   Következtetés

         3.6.1.   Törökország

                     (108)

                     A (43) és (49) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően a vizsgálat során nem mutattak ki dömpinget egyik törökországi exportáló gyártó esetében sem a felülvizsgálati időszak alatt, és megállapításra került, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén nem valószínű a dömping megismétlődése.

                     (109)

                     A Törökországra vonatkozó vizsgálatot ezért meg kell szüntetni, és a Törökországra vonatkozó intézkedéseket hatályon kívül kell helyezni.

               3.6.2.   Oroszország, Korea és Malajzia

                     (110)

                     Oroszország tekintetében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálati időszak alatt rendelkezésre álló információk alapján folytatódott az Oroszországból érkező dömping. Ráadásul, figyelembe véve a jelentős oroszországi szabad kapacitást, a harmadik országokban felszámított exportárakat, a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az Unióba irányuló dömpingelt árszintjét a felülvizsgálati időszak alatt, valamint az Oroszországnak jelentős potenciális exportpiacot jelentő uniós piac vonzerejét a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói számára, a Bizottság azt is megállapította, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a felülvizsgálat tárgyát képező termék valószínűleg jelentős mennyiségben és dömpingelt árszinten érkezne Oroszországból az uniós piacra. A Bizottság így azt a következtetést vonta le, hogy a dömping megismétlődése valószínű.

                     (111)

                     Malajzia és Korea vonatkozásában, tekintettel ezen országok jelentős kapacitásfeleslegére, belföldi piacaik korlátozott növekedési potenciáljára és az uniós piac vonzerejére a felülvizsgálat tárgyát képező termék ezekben az országokban működő gyártói számára, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék ezen országokból az Unióba irányuló behozatala jelentős mennyiségben nőne, amennyiben a dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztenék. A Bizottság továbbá megállapította, hogy a behozatal valószínűleg dömpingelt árakon valósulna meg. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termékre vonatkozó intézkedések hatályvesztése Korea és Malajzia tekintetében valószínűleg a dömping megismétlődéséhez vezetne.

               4.   A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

         4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

                     (112)

                     A felülvizsgálati időszak alatt az Unióban huszonegy uniós gyártó állított elő hasonló terméket. E gyártók közül hármat a kérelmező képvisel. E huszonegy gyártó alkotja az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot. A (14) és (15) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően négy uniós gyártó került a mintába. A minta a (15) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően a teljes uniós termelés és értékesítési volumen több mint 54 %-át teszi ki.

               4.2.   Uniós felhasználás

                     (113)

                     A Bizottság az uniós felhasználást az alábbiak összeadásával határozta meg:

                                 i.

                                 a mintában szereplő uniós gyártóknak a kitöltött a kérdőív ellenőrzését követően megállapított értékesítései,

                                 ii.

                                 a mintában nem szereplő együttműködő uniós gyártók értékesítései a felülvizsgálati kérelem alapján, valamint a kérelmező által rendelkezésre bocsátott információk,

                                 iii.

                                 az érintett országokból és az összes többi harmadik országból érkező behozatal az Eurostat (TARIC-szintű) adatai alapján.

                     (114)

                     Ezek alapján az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

                        1. táblázat

                        Uniós felhasználás

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Uniós felhasználás (tonna)

                                 59 864

                                 51 151

                                 56 722

                                 52 535

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    85

                                    95

                                    88

                                    Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek, a felülvizsgálati kérelem, a kérelmező által szolgáltatott információk, Eurostat (TARIC-szint).

                     (115)

                     Az uniós felhasználás 12 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszakban. Konkrétabban az uniós felhasználás 2015-ben 15 %-kal csökkent, viszont 2015-ről 2016-ra javult, majd ezt követően 2016 és a felülvizsgálati időszak között újra visszaesett.

               4.3.   Az érintett országokból érkező behozatal

         4.3.1.   Előzetes megjegyzés

                     (116)

                     A (43), (49) és (57) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően a felülvizsgálat tárgyát képező termék törökországi exportáló gyártóinak behozatala esetében a felülvizsgálati időszak alatt nem mutattak ki sem dömpinget, sem pedig a dömping megismétlődésének valószínűségét. Következésképpen a Törökországra vonatkozó intézkedéseket meg kell szüntetni. Ezért a kár folytatódásának vagy megismétlődésének vizsgálata céljából a Bizottság a Törökországból érkező behozatalt a harmadik országokból érkező behozatallal együtt fogja vizsgálni. A teljesség érdekében a Törökországra vonatkozó adatok a 4.3.5. szakaszban külön kerülnek feltüntetésre.

               4.3.2.   Malajziából érkező behozatal

                     (117)

                     A Malajziából érkező behozatal volumene az Eurostat (TARIC-szintű) statisztikáin alapult. A Bizottság a behozatal piaci részesedését a (113) preambulumbekezdésben megállapított uniós felhasználás alapján határozta meg.

               a)
               Volumen és piaci részesedés

            2. táblázat

            Behozatali volumen és piaci részesedés

                     2014

                     2015

                     2016

                     Felülvizsgálati időszak

                     Malajzia

                     Behozatali volumen (tonna)

                     0,1

                     0,6

                     0,4

                     1,3

                        Index (2014 = 100)

                        100

                        600

                        400

                        1 300

                     Piaci részesedés (%)

                     0,0

                     0,0

                     0,0

                     0,0

                        Forrás: Eurostat (TARIC-szintű).

                     (118)

                     A Malajziából érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszak egésze alatt csaknem nulla volt, és hasonló szint figyelhető meg a végleges intézkedések 2002. évi bevezetése óta. A piaci részesedés a teljes figyelembe vett időszak alatt elhanyagolható volt.

               b)
               Árak és áralákínálás

                     (119)

                     Tekintettel a Malajziából érkező behozatal igen alacsony volumenére és a felülvizsgálat tárgyát képező termék széles választékára (amely különböző paramétereket, például specifikációs szabványokat, anyagminőséget, alapvető nyersanyagot, típust [könyökdarabok, T-idomok, szűkítő], külső átmérőt és vastagságot foglal magában), e behozatalok árai nem elemezhetők érdemben.

               4.3.3.   A Koreából érkező behozatal

                     (120)

                     A Koreából érkező behozatal volumene az Eurostat (TARIC-szintű) statisztikáin alapult. A Bizottság a behozatal piaci részesedését a (113) preambulumbekezdésben megállapított uniós felhasználás alapján határozta meg.

               a)
               Volumen és piaci részesedés

            3. táblázat

            Behozatali volumen és piaci részesedés

                     2014

                     2015

                     2016

                     Felülvizsgálati időszak

                     Korea

                     Behozatali volumen (tonna)

                     405

                     89

                     346

                     36

                        Index (2014 = 100)

                        100

                        22

                        85

                        9

                     Piaci részesedés (%)

                     0,7

                     0,2

                     0,6

                     0,1

                        Index (2014 = 100)

                        100

                        26

                        90

                        10

                        Forrás: Eurostat (TARIC-szintű).

                     (121)

                     A Koreából érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszak egésze alatt elhanyagolható volt, és a felülvizsgálati időszak alatt a piaci részesedés 0,1 %-ára zsugorodott. A behozatali volumen a végleges intézkedések 2002-es bevezetése óta hasonló szinten maradt. A piaci részesedés a 2014. évi 0,7 %-ról 0,1 %-ra csökkent a felülvizsgálati időszak alatt.

               b)
               Árak és áralákínálás

                     (122)

                     Tekintettel a Koreából érkező behozatal nagyon alacsony volumenére és a felülvizsgálat tárgyát képező termék típusainak széles választékára, e behozatal árait nem lehetett érdemben elemezni.

               4.3.4.   Az Oroszországból érkező behozatal

                     (123)

                     Oroszország esetében a behozatali volumen és az átlagos importár az Eurostat (TARIC-szintű) statisztikáin alapult. A Bizottság a behozatal piaci részesedését a (113) preambulumbekezdésben megállapított uniós felhasználás alapján határozta meg.

               a)
               Volumen és piaci részesedés

            4. táblázat

            Behozatali volumen és piaci részesedés

                     2014

                     2015

                     2016

                     Felülvizsgálati időszak

                     Oroszország

                     Behozatali volumen (tonna)

                     18

                     21

                     431

                     468

                        Index (2014 = 100)

                        100

                        119

                        2 448

                        2 657

                     Piaci részesedés (%)

                     0,0

                     0,0

                     0,8

                     0,9

                        Index (2014 = 100)

                        100

                        139

                        2 584

                        3 027

                        Forrás: Eurostat (TARIC-szintű).

                     (124)

                     Az Oroszországból érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszak egészében alacsony volt. A behozatal a 2014. és 2015. évi 18 tonnáról 2016-ban 431 tonnára, a felülvizsgálati időszakban pedig 468 tonnára nőtt, ami azt jelenti, hogy a piaci részesedés a 2014. és 2015. évi 0 %-ról 0,9 %-ra emelkedett a felülvizsgálati időszak alatt.

               b)
               Árak és áralákínálás

                     (125)

                     Az Unióba irányuló oroszországi import átlagára a következőképpen alakult:

                        5. táblázat

                        Importár

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Oroszország

                                 Importárak (EUR/tonna)

                                 9 706

                                 7 088

                                 1 126

                                 980

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    73

                                    12

                                    10

                                    Forrás: Eurostat (TARIC-szintű).

                     (126)

                     Az Oroszországból érkező behozatal átlagos importára 2014-ben és 2015-ben nagyon magas szintet ért el, 2015-ről 2016-ra viszont mintegy 84 %-kal, míg a felülvizsgálati időszakban további 13 %-kal visszaesett. A figyelembe vett időszakban az importárak összességében 90 %-kal csökkentek.

                     (127)

                     A (124) preambulumbekezdésben foglaltak szerint, bár a behozatali volumen túl alacsony ahhoz, hogy reprezentatívnak lehessen tekinteni, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az érintett importárak a jövőbeli árképzési magatartás valós jelzésének tekinthetők, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztenék.

                     (128)

                     Az (58) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a Bizottságnak az oroszországi exportőrök/gyártók együttműködésének hiányában az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia az áralákínálás megállapítása érdekében. Ebben az esetben az Oroszországból érkező behozatal felülvizsgálati időszak alatti áralákínálásának meghatározásához a Bizottság összehasonlította i. a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során felszámított értékesítési árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát ii. az Oroszországból érkező behozatalnak az uniós piacon az első független vevő számára felszámított, Eurostat-adatok alapján CIF-alapon megállapított és a behozatalt követően felmerülő költségek tekintetében kiigazított átlagárral. Egyéb információ hiányában ezeket a költségeket a CIF-érték 1 %-ára becsülték.

                     (129)

                     Az együttműködés hiánya miatt az Oroszországból exportált terméktípusokat nem lehetett meghatározni. Ebből adódóan nem lehetett terméktípusonkénti összehasonlítást végezni. Az összehasonlítás eredményét a mintában szereplő uniós gyártók felülvizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki.

                     (130)

                     Az összehasonlítás Oroszország tekintetében a felülvizsgálati időszak alatt 49,8 %-os súlyozott átlagos alákínálási különbözetet mutatott az uniós piacon.

               4.3.5.   Egyéb harmadik országokból érkező behozatal

                     (131)

                     Az összes egyéb harmadik ország esetében a behozatali volumen és az átlagos importár az Eurostat (TARIC-szintű) statisztikáin alapult. A Bizottság a behozatal piaci részesedését a (113) preambulumbekezdésben megállapított uniós felhasználás alapján határozta meg.

                        6. táblázat

                        Behozatali volumen és piaci részesedés

                                 Ország

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Minden egyéb harmadik ország

                                 Behozatal (tonna)

                                 21 906

                                 17 812

                                 23 062

                                 20 865

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    81

                                    105

                                    95

                                 Piaci részesedés (%)

                                 36,6

                                 34,8

                                 40,7

                                 39,7

                                 Ár (EUR/tonna)

                                 1 879

                                 2 202

                                 1 907

                                 1 686

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    117

                                    102

                                    90

                                 Kína

                                 Behozatal (tonna)

                                 8 915

                                 7 239

                                 10 054

                                 8 086

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    81

                                    113

                                    91

                                 Piaci részesedés (%)

                                 14,9

                                 14,2

                                 17,7

                                 15,4

                                 Ár (EUR/tonna)

                                 1 232

                                 1 474

                                 1 285

                                 1 233

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    120

                                    104

                                    100

                                 Kambodzsa

                                 Behozatal (tonna)

                                 1 151

                                 1 137

                                 2 899

                                 3 403

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    99

                                    252

                                    296

                                 Piaci részesedés (%)

                                 1,9

                                 2,2

                                 5,1

                                 6,5

                                 Ár (EUR/tonna)

                                 1 301

                                 1 486

                                 1 280

                                 1 322

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    114

                                    98

                                    102

                                 Vietnám

                                 Behozatal (tonna)

                                 2 954

                                 2 377

                                 2 348

                                 2 803

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    80

                                    79

                                    95

                                 Piaci részesedés (%)

                                 4,9

                                 4,6

                                 4,1

                                 5,3

                                 Ár (EUR/tonna)

                                 1 696

                                 1 883

                                 1 473

                                 1 501

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    111

                                    87

                                    88

                                 Törökország

                                 Behozatali volumen (tonna)

                                 1 147

                                 1 316

                                 1 745

                                 1 509

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    115

                                    152

                                    132

                                 Piaci részesedés (%)

                                 1,9

                                 2,6

                                 3,1

                                 2,9

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    134

                                    161

                                    150

                                 Importárak (EUR/tonna)

                                 1 924

                                 1 915

                                 1 824

                                 1 782

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    100

                                    95

                                    93

                                 Egyéb harmadik országok

                                 Behozatal (tonna)

                                 7 739

                                 5 743

                                 6 016

                                 5 065

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    74

                                    78

                                    65

                                 Piaci részesedés (%)

                                 12,9

                                 11,2

                                 10,6

                                 9,6

                                 Ár (EUR/tonna)

                                 2 773

                                 3 460

                                 3 443

                                 2 729

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    125

                                    124

                                    98

                                    Forrás: Eurostat (TARIC-szintű).

                     (132)

                     A csökkenő felhasználással összhangban az összes egyéb harmadik országból érkező behozatal volumene 2014 és a felülvizsgálati időszak között 5 %-kal esett vissza. Az összes egyéb harmadik országból érkező behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban a 34,8 %–40,7 % közötti tartományban mozgott. A legtöbb behozatal Kínából, Kambodzsából és Vietnámból érkezett; ezek az országok voltak az egyedüliek, amelyek piaci részesedése a felülvizsgálati időszak alatt meghaladta az 5 %-ot.

                     (133)

                     A(6) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából származó behozatalára vonatkozóan jelenleg dömpingellenes intézkedések vannak hatályban. A csökkenő behozatali volumen ellenére (9 % a figyelembe vett időszakban)az uniós felhasználás csökkenésének következtében a kínai behozatal piaci részesedése ugyanebben az időszakban kismértékben nőtt (0,5 %). A figyelembe vett időszakban a piaci részesedés 14,2 % és 17,7 % között mozgott. A Kínából érkező behozatal árai stabilak voltak a figyelembe vett időszak alatt. Az árak átlagosan alacsonyabbak voltak, mint az uniós gyártók árai, és alacsonyabbak voltak más harmadik országok importárainál is.

                     (134)

                     A Kambodzsából származó behozatal volumene a figyelembe vett időszak alatt abszolút értékben növekedett, és a piaci részesedés 4,6 százalékponttal nőtt (a 2014. évi 1,9 %-ról a felülvizsgálati időszakban 6,5 %-ra). A Vietnámból érkező behozatal volumene (5 %-kal) csökkent, ami ugyanakkor – akárcsak Kína esetében – az uniós felhasználás csökkenése miatt a piaci részesedés (0,4 százalékpontos) növekedéseként jelentkezett. Vietnám piaci részesedése így a 2014. évi 4,9 %-ról 5,3 %-ra nőtt a felülvizsgálati időszakban. A Vietnámból és Kambodzsából érkező behozatal árai átlagosan alacsonyabbak voltak, mint az uniós gyártók árai, és alacsonyabbak voltak más harmadik országok importárainál is.

                     (135)

                     Végezetül, a fentiekben nem említett fennmaradó harmadik országok importvolumene 2014 és a felülvizsgálati időszak között jelentősen, 35 %-kal csökkent. Piaci részesedésük a figyelembe vett időszakban 3,3 százalékponttal, a 2014. évi 12,9 %-ról 9,6 %-ra csökkent a felülvizsgálati időszakban. Az ezen országokból érkező behozatal árai átlagosan jóval magasabbak voltak, mint az uniós gyártók árai. Emellett jelentősen magasabbak voltak, mint a Kínából, Kambodzsából és Vietnámból érkező behozatal árai.

               4.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

         4.4.1.   Általános megjegyzések

                     (136)

                     Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgált minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót, amely a figyelembe vett időszak alatt érinthette az uniós gazdasági ágazat helyzetét.

                     (137)

                     A Bizottság a (15) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett esetleges kár vizsgálatára mintavételt alkalmazott.

                     (138)

                     A kár meghatározásához a Bizottság makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat különböztetett meg. A Bizottság a kérelmezőtől kapott adatok alapján értékelte az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozó makrogazdasági mutatókat, és azokat a több uniós gyártó által az eljárás megindítása előtti szakaszban szolgáltatott információkkal, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által a kérdőívre adott ellenőrzött válaszokkal egybevetve ellenőrizte. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban közölt, ellenőrzött adatok alapján értékelte. A Bizottság mindkét adatcsoportról megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére nézve reprezentatívak.

                     (139)

                     A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés.

                     (140)

                     A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

               4.4.2.   Makrogazdasági mutatók

         c)
               Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

                     (141)

                     A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                        7. táblázat

                        Az uniós gyártók termelése, termelési kapacitása és kapacitáskihasználása

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Termelési volumen (tonna)

                                 48 385

                                 44 428

                                 40 008

                                 41 350

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    92

                                    83

                                    85

                                 Termelési kapacitás (tonna)

                                 165 181

                                 165 181

                                 164 003

                                 150 202

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    100

                                    99

                                    91

                                 Kapacitáskihasználás (%)

                                 29,3

                                 26,9

                                 24,4

                                 27,5

                                    Forrás: felülvizsgálati kérelem, a kérelmező által szolgáltatott információk, a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott ellenőrzött válaszai.

                     (142)

                     A termelési volumen 15 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Konkrétabban 2015-ben csökkenni kezdett, 2016-ban tovább csökkent, míg a felülvizsgálati időszakban csekély mértékben nőtt.

                     (143)

                     A figyelembe vett időszakban a termelési kapacitás 9 %-kal csökkent. Meg kell jegyezni, hogy az egyik uniós gyártó telephelye beszüntette működését, és 2017 augusztusában, azaz a felülvizsgálati időszak alatt felszámolták.

                     (144)

                     mivel a termelési volumen nagyobb mértékben csökkent, mint a kapacitás, a figyelembe vett időszak alatt a kapacitáskihasználás 1,8 százalékponttal csökkent.

               ci)
               Értékesítési volumen és piaci részesedés

                     (145)

                     Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

                        8. táblázat

                        Az uniós gyártók értékesítési volumene és piaci részesedése

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Értékesítési volumen az Unióban (tonna)

                                 37 535

                                 33 228

                                 32 882

                                 31 165

                                    Index (2012 = 100)

                                    100

                                    89

                                    88

                                    83

                                 Piaci részesedés (%)

                                 62,7

                                 65,0

                                 58,0

                                 59,3

                                    Forrás: felülvizsgálati kérelem, a kérelmező által szolgáltatott információk, a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott ellenőrzött válaszai.

                     (146)

                     Az uniós gazdasági ágazat uniós piaci összértékesítése 17 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt, kisebb mértékben, mint ugyanezen időszak alatt a felhasználás (–12 %). A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 3,4 százalékponttal csökkent. Éves szinten a uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene főként 2014–2015 folyamán csökkent (11 %-kal), 2016-ban viszonylag stabil maradt, majd a felülvizsgálati időszakban további 6 %-kal visszaesett. Ennek következtében a piaci részesedés a figyelembe vett időszak során ingadozott: 2015-ben 2,3 százalékponttal nőtt, majd 2016-ban 7 százalékponttal csökkent, végül a felülvizsgálati időszakban – 1,3 százalékponttal – ismét növekedett.

               e)
               Növekedés

                     (147)

                     2014 és a felülvizsgálati időszak között az uniós felhasználás 12 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 17 %-kal csökkent; ez a piaci részesedést tekintve 3,4 százalékpontnyi veszteséget jelent.

               f)
               Foglalkoztatás és termelékenység

                     (148)

                     A figyelembe vett időszakban a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

                        9. táblázat

                        Foglalkoztatás és termelékenység az uniós gyártóknál

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Alkalmazottak száma

                                 1 312

                                 1 314

                                 1 250

                                 924

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    100

                                    95

                                    70

                                 Termelékenység (tonna/alkalmazott)

                                 37

                                 34

                                 32

                                 45

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    92

                                    87

                                    121

                                    Forrás: felülvizsgálati kérelem, a kérelmező által szolgáltatott információk, a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott ellenőrzött válaszai.

                     (149)

                     Az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak száma a figyelembe vett időszak alatt 30 %-kal csökkent. A legjelentősebb csökkenés 2017-ben történt, részben az egyik uniós gyártó telephelyének bezárása miatt.

                     (150)

                     A termelés visszaesése és a foglalkoztatás még nagyobb mértékű csökkenése (a figyelembe vett időszakban 14 %-os, illetve 30 %-os csökkenés) a termelékenység 21 %-os növekedését vonta maga után ugyanebben az időszakban.

               g)
               A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés

                     (151)

                     A felülvizsgálat tárgyát képező termék Oroszországból az Unióba irányuló behozatala tekintetében a felülvizsgálati időszak alatt megállapított dömpingkülönbözet jelentősen meghaladta a csekély mértékű szintet. Ugyanakkor a felülvizsgálati időszak alatt az Oroszországból érkező behozatal szintje igen korlátozott volt: az uniós felhasználás mindössze 0,9 %-át tette ki. Ezért az Oroszországból érkező behozatal tényleges dömpingkülönbözete mértékének az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása meglehetősen korlátozott volt.

                     (152)

                     A (118) és (121) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a Malajziából és Koreából érkező behozatal a figyelembe vett időszak alatt elhanyagolható volt. Ezért e két ország esetében nem volt lehetséges egyértelműen megállapítani, hogy került-e dömpingre sor. A vizsgálat ezért azt vette szemügyre, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén milyen valószínűsége lenne a dömping megismétlődésének.

               4.4.3.   Mikrogazdasági mutatók

         a)
               Árak és az árakat befolyásoló tényezők

                     (153)

                     Az uniós gazdasági ágazat által uniós független vevőknek felszámított átlagos értékesítési árak a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

                        10. táblázat

                        Átlagos értékesítési árak az Unióban, egységköltség

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Átlagos értékesítési egységár az Unióban (EUR/tonna)

                                 2 784

                                 2 865

                                 2 628

                                 2 552

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    103

                                    94

                                    92

                                 Termelési egységköltség (EUR/tonna)

                                 3 175

                                 3 303

                                 3 185

                                 2 999

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    104

                                    100

                                    94

                                    Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott ellenőrzött válaszai.

                     (154)

                     Az uniós gazdasági ágazat által az Unión belüli független vevők számára felszámított értékesítési egységárak átlaga 8 %-kal csökkent, és 2 553 EUR/tonnára esett vissza a felülvizsgálati időszakban. Az uniós gazdasági ágazatnak lefelé kellett korrigálnia árait, hogy tükrözze a megcsappanó kereslet miatt a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacán felszámított értékesítési árak általános csökkenését.

                     (155)

                     Az uniós gazdasági ágazat termelési átlagköltsége ennél csekélyebb mértékű, 6 %-os csökkenést mutatott a figyelembe vett időszakban. A termelési egységköltség csökkenését legfőképpen a nyersanyagár visszaesése befolyásolta.

               b)
               Munkaerőköltség

                     (156)

                     Az átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

                        11. táblázat

                        Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR/alkalmazott)

                                 55 163

                                 54 443

                                 53 850

                                 54 988

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    99

                                    98

                                    100

                                    Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott ellenőrzött válaszai.

                     (157)

                     Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség stabil maradt a figyelembe vett időszakban.

               c)
               Készletek

                     (158)

                     A készletszintek a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

                        12. táblázat

                        Készletek

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Zárókészlet

                                 5 857

                                 6 213

                                 7 495

                                 7 098

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    106

                                    128

                                    121

                                 Zárókészlet a termelés százalékában (%)

                                 23

                                 28

                                 38

                                 32

                                    Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott ellenőrzött válaszai.

                     (159)

                     A mintában szereplő uniós gyártók zárókészleteinek szintje 21 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszak alatt. A felülvizsgálati időszakban a készletek szintje az uniós gazdasági ágazat termelésének mintegy 32 %-át tette ki.

               d)
               Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

                     (160)

                     A jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                        13. táblázat

                        Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 A független vevők részére történő uniós értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

                                 – 12,3

                                 – 13,3

                                 – 17,5

                                 – 14,9

                                 Pénzforgalom (EUR)

                                 – 3 572 396

                                 – 3 040 537

                                 – 2 134 815

                                 1 100 439

                                    Index (2014 = 100)

                                    – 100

                                    – 85

                                    – 60

                                    31

                                 Beruházások (EUR)

                                 2 606 076

                                 1 644 753

                                 1 691 602

                                 3 550 772

                                    Index (2012 = 100)

                                    100

                                    63

                                    65

                                    136

                                 A beruházások megtérülése (%)

                                 – 20,0

                                 – 20,3

                                 – 25,7

                                 – 18,5

                                    Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott ellenőrzött válaszai.

                     (161)

                     A Bizottság az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének megállapításához a hasonló termék uniós független vevőknek történő értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereséget az értékesítési forgalom százalékában fejezte ki. Az uniós gazdasági ágazat vesztesége a 2014. évi – 12,3 %-ról – 14,9 %-ra nőtt a felülvizsgálati időszakban, ami 2,6 százalékpontos emelkedést jelent.

                     (162)

                     A nettó pénzforgalom az uniós gyártó önfinanszírozó képességére utal. A nettó pénzforgalom növekedett és a figyelembe vett időszak során pozitívvá vált. Ezt főként az exportértékesítésből származó nyereség befolyásolta. Ezek az exportértékesítések a mintában szereplő gyártók összes független értékesítésének 32 %-át tették ki a felülvizsgálati időszakban, és lehetővé tették, hogy a mintában szereplő uniós gyártók a figyelembe vett időszakban a jövedelmezőségi küszöb közelében maradjanak.

                     (163)

                     A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat által a felülvizsgálat tárgyát képező termékre fordított éves beruházás a 2014. évi 2,6 millió EUR-ról 3,6 millió EUR-ra nőtt a felülvizsgálati időszakban. A főként a régi gépek karbantartása és cseréje terén történt beruházásokra azért volt szükség, hogy az uniós gyártók fenntartsák az uniós termelést, és azokat az uniós gazdasági ágazat jelenleg zajló szerkezetátalakítási folyamata részének kell tekinteni.

                     (164)

                     A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség. A hasonló termékek gyártásából és értékesítéséből származó megtérülés ingadozó volt, és a felülvizsgálati időszak alatt –18,5 %-ot ért el.

               4.4.4.   Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés

                     (165)

                     A vizsgálatból kiderült, hogy a hatályban lévő intézkedések ellenére a kármutatók legtöbbje negatívan alakult, és az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzete romlott a figyelembe vett időszakban.

                     (166)

                     A fenti fejleményeket figyelembe véve megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt jelentős kár érte.

                     (167)

                     Az uniós gazdasági ágazatban végbement kedvezőtlen folyamatokat főként a felhasználás visszaesése magyarázza, amely a figyelembe vett időszak során 12 %-kal csökkent, valamint az egyéb harmadik országokból, főként Kínából, Kambodzsából és Vietnámból érkező behozatal jelenléte, amely a felülvizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló összes behozatal 67 %-át tette ki. Tekintettel arra, hogy az importőrök/felhasználók nem működtek együtt, és hogy az Eurostatnál rendelkezésre álló adatok alapján nem lehetséges különbséget tenni a különböző terméktípusok között, nem lehetett terméktípusonkénti érdemi ár-összehasonlítást végezni, és az e harmadik országokból érkező behozatal hatását nem lehetett egyértelműen megállapítani.

               4.4.5.   Következtetés

                     (168)

                     A Bizottságnak a (166) preambulumbekezdésben foglalt következtetései szerint az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt jelentős kár érte. A Bizottság a (167) preambulumbekezdésben azt is megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak alatt megfigyelt, az uniós gazdasági ágazatot ért kárt nem okozhatta a Malajziából, Koreából és Oroszországból érkező behozatal a rendkívül korlátozott volumene miatt.

                     (169)

                     E tekintetben a Bizottság tovább vizsgálta a Malajziából, Koreából és Oroszországból érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődésének valószínűségét az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén.

               4.5.   A kár megismétlődésének valószínűsége

         4.5.1.   Előzetes megjegyzés

                     (170)

                     Annak érdekében, hogy megállapíthassa, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthető-e a kár megismétlődése, a Bizottság a következő elemeket vizsgálta meg: a) a malajziai, koreai és oroszországi termelési kapacitás és szabad kapacitás, b) az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az ezen országokból érkező behozatal valószínű árszintjei és az általa az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás, c) más harmadik országokban a felülvizsgálat tárgyát képező termék Malajziából, Koreából és Oroszországból érkező exportjára vonatkozóan bevezetett kereskedelemkorlátozó intézkedések megléte.

                     (171)

                     Tekintettel az együttműködés teljes hiányára az exportáló gyártók részéről, a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűsége az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeken alapult. E tekintetben a Bizottság a felülvizsgálati kérelemből, az Eurostattól (TARIC szint) és az Egyesült Államok kereskedelmi statisztikáiból származó információkat használt fel.

               a)
               A malajziai, koreai és oroszországi termelési kapacitás és szabad kapacitás

                     (172)

                     A (70), (88) és (102) preambulumbekezdésben megállapítottaknak megfelelően az oroszországi, malajziai és koreai szabad kapacitást a felülvizsgálati időszakban mintegy 251 000 tonnára becsülték – ez ugyanazon időszak uniós felhasználásának több mint négyszerese.

                     (173)

                     Ezenfelül a vizsgálat nem tárt fel olyan szempontot, amely Malajziában, Koreában vagy Oroszországban, illetve bármely más harmadik ország piacán a felülvizsgálat tárgyát képező termék iránti belföldi kereslet bármilyen jelentős növekedésére utalna a közeljövőben. Tekintetbe véve a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós felhasználásának a figyelembe vett időszak alatti csökkenését, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Malajziában, Koreában vagy Oroszországban, illetve más harmadik országbeli piacokon a belföldi kereslet nem lenne képes felvenni a rendelkezésre álló szabad kapacitást.

               b)
               A Malajziából, Koreából és Oroszországból érkező behozatal valószínű árszintjei

                     (174)

                     A malajziai, koreai és oroszországi exportáló gyártók nem működtek együtt a Bizottsággal. Továbbá, tekintettel a Malajziából és Koreából az Unióba behozott igen alacsony mennyiségekre, ezen országok esetében a felülvizsgálati időszak alatt nem lehetett megbízható behozatali árakat megállapítani.

                     (175)

                     Ilyen körülmények között, valamint a Malajziából és Koreából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes intézkedések utolsó hatályvesztési felülvizsgálata során alkalmazott módszerrel összhangban a Koreából és Malajziából az Egyesült Államokba irányuló export árait használták helyettesítő alapként az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén Malajziából és Koreából érkező behozatal valószínűsíthető árszintjének a meghatározásához. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a Koreából és Malajziából az Egyesült Államokba irányuló behozatal volumene a felülvizsgálati időszak alatt az uniós felhasználás 63 %-át tette ki. Emellett a (96) preambulumbekezdésben megállapítottaknak megfelelően az Egyesült Államok piaca összemérhető az uniós piaccal. Ennek alapján a Bizottság alákínálási különbözeteket állapított meg, amelyek nem tartalmazzák az Egyesült Államokba irányuló ilyen behozatalra kivetett dömpingellenes vámokat. A számítások azt mutatták, hogy a malajziai és a koreai importárak 53 %-kal, illetve 20 %-kal kínálnának az uniós eladási árak alá.

                     (176)

                     Oroszországot illetően, bár az Unióba irányuló behozatal volumene a felülvizsgálati időszakban alacsony volt, a Bizottság megfelelő mutatónak találta azt az intézkedések hatályvesztése esetén tanúsítandó jövőbeli árképzési magatartást illetően. Ennek alapján a dömpingellenes vámok nélkül végzett számítások azt mutatták, hogy az oroszországi importárak valószínűleg 59 %-kal kínálnának alá az uniós értékesítési áraknak.

                     (177)

                     Ezért az intézkedések hatályvesztése esetén Malajzia, Korea és Oroszország jelentős árnyomást gyakorolna az uniós gazdasági ágazatra, ami tovább rontaná annak gazdasági helyzetét.

               c)
               A Malajziából, Koreából és Oroszországból érkező exportra vonatkozó kereskedelemkorlátozó intézkedések és az uniós piac vonzereje

                     (178)

                     A (90) preambulumbekezdésben jelzettek szerint Japán 2018 márciusában végleges dömpingellenes vámot vetett ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék Koreából érkező behozatalára. Emellett a (98) preambulumbekezdésben jelzetteknek megfelelően a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az Egyesült Államokba irányuló behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket 2018 júliusában Malajziára is kiterjesztették. Ez azt jelenti, hogy a koreai és malajziai exportáló gyártók harmadik nagy exportpiacához való hozzáférés korlátozott, és figyelembe véve az uniós piacnak a 3.4.2.3. és 3.5.2.3. szakaszban ismertetett vonzerejét a koreai és malajziai exportőrök számára, valamint az uniós piacnak a 3.3.2.3. szakaszban ismertetett közelségét az orosz exportőrök számára, nagy a valószínűsége annak, hogy ezek az exportáló gyártók a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalát (újra) az uniós piacra fogják irányítani.

               4.5.2.   Az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás

                     (179)

                     Az uniós piac vonzerejével kapcsolatban a 3.3.2.3., 3.4.2.3. és 3.5.2.3. szakaszban tett megállapítások alapján logikusan arra lehet számítani, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén e szabad kapacitásoknak legalább egy részét minden valószínűség szerint az uniós piacra fogják irányítani.

                     (180)

                     A (76), (92) és (107) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a malajziai, koreai és oroszországi exportáló gyártók a felülvizsgálat tárgyát képező terméket jelentős mennyiségben fogják az Unióba exportálni, és valószínű, hogy az exportra dömpingelt árakon kerül majd sor.

                     (181)

                     A volumen tekintetében és a jelentős szabad kapacitást figyelembe véve igen valószínű, hogy a malajziai, koreai és oroszországi exportáló gyártók újra exportálni fognak az Unióba, és piaci részesedést szereznek az uniós piacon. A csökkenő felhasználás jelenlegi tendenciája miatt a piaci részesedés növekedése várhatóan még jelentősebb lesz. E forgatókönyv szerint az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése azonnal csökkenni fog. Ez tovább csökkentené a már jelenleg is rendkívül alacsony szinten mozgó kapacitáskihasználási arányt, és még inkább növelné a veszteségeket.

                     (182)

                     Továbbá, figyelembe véve az uniós gazdasági ágazat már eleve negatív haszonkulcsait, az ágazat nem lesz képes tovább csökkenteni az árait, hogy azokat az importárakhoz igazítsa és megkísérelje értékesítési volumenét az uniós piacon az eddigi szinten tartani. Az árszintek csökkentése a felülvizsgálati időszak alatt már amúgy is jelentős kárt elszenvedett uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásához vezetne, és nagy valószínűséggel az uniós gazdasági ágazat egészét veszélybe sodorná, a telephelyek számának csökkenéséhez vagy akár bezárásukhoz vezetve.

                     (183)

                     A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén igen nagy a valószínűsége a Malajziából, Koreából és Oroszországból érkező behozatal által okozott kár megismétlődésének.

                     (184)

                     A végleges tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az orosz kormány azt állította, hogy nem volt ok-okozati összefüggés az orosz behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár között. Ez az állítás figyelmen kívül hagyja a (170)–(183) preambulumbekezdésben tárgyalt elemeket és következtetéseket, amelyek szerint nagy a valószínűsége a Malajziából, Koreából és Oroszországból érkező behozatal által okozott kár megismétlődésének, ezért el kellett utasítani. Ezért a Bizottság fenntartja a (183) preambulumbekezdésben foglalt következtetéseket.

               5.   UNIÓS ÉRDEK

                     (185)

                     Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a Malajziával, Koreával és Oroszországgal szemben érvényben lévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása a különböző szóba jöhető érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

                     (186)

                     Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadása nem minősült az Unió érdekeivel ellentétesnek.

                     (187)

                     Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére.

                     (188)

                     Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a dömping és a károkozás megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engedtek volna következtetni, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani a meglévő intézkedéseket.

               5.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

                     (189)

                     A (166) preambulumbekezdésben foglalt következtetéseknek megfelelően az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte a felülvizsgálati időszak alatt, amit a legtöbb kármutató negatív alakulása is alátámaszt. A (183) preambulumbekezdésben ugyanakkor az is megállapítást nyert, hogy amennyiben a Malajziával, Koreával és Oroszországgal szembeni dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztik, az uniós gazdasági ágazat helyzete valószínűleg tovább romlana.

                     (190)

                     Összességében annak ellenére, hogy az uniós gazdasági ágazat kárt szenvedett az uniós piacon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az ágazat továbbra is életképes. Ez azon a tényen alapult, hogy a (162) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az uniós gazdasági ágazat exportértékesítései az értékesítési volumen jelentős részét teszik ki, és lehetővé tették az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a figyelembe vett időszakban a jövedelmezőségi küszöb közelében maradjon. Az uniós gazdasági ágazat egyelőre még mindig nagyon alacsony kapacitáskihasználást mutat, és a szerkezetátalakítási folyamat lehetővé tétele érdekében folyamatos beruházások révén törekszik gazdasági helyzetének javítására.

                     (191)

                     Minden további kedvezőtlen fejlemény hatással lenne általános helyzetére, ami azzal a kockázattal járna, hogy az Unióban csökkenne a telephelyek száma, vagy akár végleges bezárásukra kerülne sor. Ezért megállapítható, hogy a Malajziával, Koreával és Oroszországgal szembeni intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.

               5.2.   Az importőrök, kereskedők és felhasználók érdeke

                     (192)

                     E vizsgálat megindításakor a Bizottság hatvanegy importőrrel és felhasználóval vette fel a kapcsolatot, akiket felkért az együttműködésre. Közülük ugyanakkor egy sem működött együtt a jelenlegi vizsgálatban. Emlékeztetni kell arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termékre vonatkozó korábbi vizsgálatok során megállapítást nyert, hogy az intézkedések bevezetése valószínűsíthetően nem gyakorol jelentős negatív hatást az uniós importőrök és felhasználók helyzetére.

                     (193)

                     A felhasználók sem szolgáltattak olyan információt, amely azt mutatta volna, hogy más források felkutatása nehézségekbe ütközik, és a vizsgálat sem tárt fel ilyen információt.

                     (194)

                     A korábbi vizsgálatok során az uniós érdek elemzése nem mutatta ki, hogy az intézkedések negatív hatást gyakorolnának az importőrökre és a felhasználókra, amelyek át tudták hárítani az árak növekedését ügyfeleikre. E hatályvesztési felülvizsgálat nem világított rá olyan szempontra, amely ellentmondana ennek a következtetésnek. A felülvizsgálat tárgyát képező termék felhasználói főként a petrolkémiai iparban, valamint az építőipari ágazatban tevékenykednek. A felülvizsgálat tárgyát képező terméket csövek összekapcsolására használják. Míg a csövek nagyobb részt tesznek ki a projektek összköltségében, a felülvizsgálat tárgyát képező termék általában csak csekély részt képviselnek a teljes költségben.

                     (195)

                     Ezen túlmenően, figyelembe véve a Törökországra vonatkozó intézkedések megszüntetését, a felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló behozatalának mintegy 60 %-ára valószínűleg nem vonatkoznak majd dömpingellenes vámok, ezért érdemi választék marad fenn a szállítók tekintetében.

                     (196)

                     Az intézkedések fenntartása ennek alapján, továbbá a korábbi vizsgálatok keretében levont következtetésekkel összhangban várhatóan nem fog jelentős negatív hatást gyakorolni a felhasználókra, és így nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján arra lehetne következtetni, hogy a meglévő intézkedések Malajziára, Koreára és Oroszországra történő kiterjesztése ne szolgálná az uniós érdeket.

               5.3.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

                     (197)

                     A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem szólnak uniós érdekből fakadó kényszerítő okok a Malajziából, Koreából és Oroszországból érkező behozatalra alkalmazandó jelenlegi dömpingellenes intézkedések kiterjesztése ellen.

               6.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

                     (198)

                     Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság fenn kívánja tartani a Malajziára, Koreára és Oroszországra vonatkozó, hatályban lévő dömpingellenes intézkedéseket, valamint hatályon kívül kívánta helyezni a Törökországból származó, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára elrendelt hatályos intézkedéseket. A felek lehetőséget kaptak továbbá arra, hogy e tájékoztatást követően adott határidőn belül benyújtsák észrevételeiket. A beadványokat és észrevételeket a Bizottság megfelelő módon figyelembe vette.

                     (199)

                     A fenti megfontolásokból következik, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében a Malajziából, Koreából és Oroszországból származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára a 78/2013/EU végrehajtási rendelettel kivetett dömpingellenes intézkedéseket, továbbá az (EU) 2016/306 végrehajtási rendelettel módosított 1283/2014/EU végrehajtási rendelettel kivetett dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani, a felülvizsgálat tárgyát képező termék Törökországból származó behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket pedig hatályon kívül kell helyezni.

                     (200)

                     Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek kizárólag az e vállalatok – tehát a kifejezetten megjelölt konkrét jogalanyok – által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára alkalmazandók. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem megjelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által előállított, felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalai nem részesülhetnek e vámtételek előnyeiből, azokra a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni.

                     (201)

                     Az egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkező változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) haladéktalanul a Bizottsághoz (17) kell intézni, és a kérelemhez mellékelni kell minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, valamint a belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó minden olyan tevékenységében bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártást és az értékesítést végző jogalanyokban bekövetkezett változással függenek össze. Szükség esetén a rendeletet az egyedi vámtételekben részesülő vállalkozások listájának aktualizálásával megfelelően módosítják.

                     (202)

                     Tekintettel az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (18) 109. cikkére, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően visszatérítendő összegek után fizetendő kamat mértékét úgy kell megállapítani, hogy az Európai Központi Bank által az irányadó refinanszírozási műveletei esetében alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában az adott hónap első naptári napján közzétett kamatlábból kell kiindulni.

                     (203)

                     Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk

               (1)   Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Malajziából, az Oroszországi Föderációból és a Koreai Köztársaságból származó, jelenleg az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 és ex 7307 99 80 KN-kód (7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 és 7307998098 TARIC-kód) alá tartozó, vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült, legfeljebb 609,6 mm legnagyobb külső átmérőjű, tompahegesztésre vagy egyéb célokra felhasznált csőszerelvények (kivéve az öntött szerelvényeket, a karimákat és a menetes szerelvényeket) behozatalára.

               (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalkozások által gyártott termékekre vonatkozó, a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám vámtétele a következő:

                           Ország

                           Vállalat

                           Vámtétel

                           TARIC-kiegészítő kód

                           Malajzia

                           Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan

                           59,2 %

                           A324

                           Pantech Steel Industries Sdn Bhd

                           49,9 %

                           A961

                           Minden más vállalat

                           75,0 %

                           A999

                           Oroszországi Föderáció

                           Összes vállalat

                           23,8 %

                           —

                           Koreai Köztársaság

                           TK Corporation, 1499-1, Songjeong-Dong, Gangseo-Gu, Busan

                           32,4 %

                           C066

                           Minden más vállalat

                           44,0 %

                           C999

               (3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

            2. cikk
            A Törökországból származó, jelenleg az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 és ex 7307 99 80 KN-kód (7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 és 7307998098 TARIC-kód) alá tartozó, vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült, legfeljebb 609,6 mm legnagyobb külső átmérőjű, tompahegesztésre vagy egyéb célokra felhasznált csőszerelvények (kivéve az öntött szerelvényeket, a karimákat és a menetes szerelvényeket) behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám hatályát veszti, és az említett behozatalokra vonatkozó eljárás megszűnik.

            3. cikk
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2019. április 9-én.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

            (2)  A Tanács 778/2003/EK rendelete (2003. május 6.) a vasból vagy acélból készült egyes melegen hengerelt tekercsekre és csőillesztékekre, illetve csőszerelvényekre vonatkozó dömpingellenes intézkedések tekintetében a 283/2000/ESZAK bizottsági határozat, valamint az 584/96/EK, a 763/2000/EK és az 1514/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 114., 2003.5.8., 1. o.).

            (3)  A Tanács 1001/2008/EK rendelete (2008. október 13.) a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, vasból vagy acélból készült egyes csőillesztékekre, illetve csőszerelvényekre vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak a 384/96/EK rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 275., 2008.10.16., 18. o.).

            (4)  A Bizottság 1283/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. december 2.) a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 347., 2014.12.3., 17. o.).

            (5)  A Bizottság (EU) 2016/306 végrehajtási rendelete (2016. március 3.) a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1283/2014/EU végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikke (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követő módosításáról (HL L 58., 2016.3.4., 38. o.).

            (6)  A Tanács 78/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. január 17.) az Oroszországból és Törökországból származó, egyes vasból vagy acélból készült csőszerelvények és csőillesztékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 27., 2013.1.29., 1. o.).

            (7)  A Bizottság (EU) 2015/1934 végrehajtási rendelete (2015. október 27.) a Kínai Népköztársaságból származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 282., 2015.10.28., 14. o.).

            (8)  HL C 214., 2017.7.4., 8. o. és HL C 146., 2017.5.11., 9. o.

            (9)  Értesítés a Törökországból, Oroszországból, Koreából és Malajziából származó egyes csőszerelvények behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 31., 2018.1.27., 16. o.).

            (10)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm.

            (11)  A 8 számjegyű kódok alapján a kereskedelmi statisztikák pontosabban leszűkíthetők a felülvizsgálat tárgyát képező termékre, mint a 6 számjegyű kódok segítségével. A 8 számjegyű kódokra épülő adatok ezért pontosabb képet adnak a felülvizsgálat tárgyát képező termék kereskedelmi értékéről és volumenéről.

            (12)  Ebből a három legjelentősebb export Türkmenisztánba, Grúziába és Azerbajdzsánba irányult, a felülvizsgálat tárgyát képező termék törökországi becsült termelésének mintegy 0,7 %-át, 0,5 %-át, illetve 0,3 %-át téve ki a felülvizsgálati időszakban.

            (13)  A felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából származó behozatalára 58,6 %-os dömpingellenes vámot vetettek ki (amelyet Tajvanra, Indonéziára, Srí Lankára és a Fülöp-szigetekre is kiterjesztettek), míg a Dél-Koreából, Malajziából és Oroszországból származó, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára kivetett dömpingellenes vám mértéke 23,8 % és 75 % között van. Ezzel szemben a Törökországból érkező, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára kivetett dömpingellenes vámok mértéke 2,9 % és 16,7 % között mozog.

            (14)  A felülvizsgálati időszak alatt a többi fő célállomás Szaúd-Arábia, az Egyesült Arab Emírségek és Kína voltak, amelyek a felülvizsgálat tárgyát képező termék koreai exportjának 16 %-át, 5 %-át, illetve 4 %-át tették ki.

            (15)  Az Egyesült Államok importstatisztikái 8 számjegyű kódokon alapulnak, így a kereskedelmi statisztikák pontosabban leszűkíthetők a felülvizsgálat tárgyát képező termékre, mint 6 számjegyű kódok esetében. A 8 számjegyű kódokra épülő adatok ezért pontosabb képet adnak a felülvizsgálat tárgyát képező termék kereskedelmi értékéről és volumenéről.

            (16)  2018. július 25-i határozatukban az Egyesült Államok hatóságai kijátszás miatt a Kínai Népköztársaságból származó, tompahegesztésre használt szénacél csőszerelvényekre kivetett 182,9 %-os vámot ideiglenesen kiterjesztették Malajziára (83 FR 35205–35208).

            (17)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

            (18)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).