title: A Bizottság (EU) 2016/2005 végrehajtási rendelete (2016. november 16.) a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

text:
               17.11.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 310/1

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2005 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. november 16.)
   a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a továbbiakban: alaprendelet) (1) és különösen annak 7. cikkére,
   a tagállamokkal folytatott konzultációt követően,
   mivel:
   1.   AZ ELJÁRÁS

   1.1.   Az eljárás megindítása

               (1)

               Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2016. február 18-án az 1225/2009/EK tanácsi rendelet (2) 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Koreai Köztársaságból (a továbbiakban: érintett ország) származó egyes könnyű hőpapírok Unióba irányuló behozatalára vonatkozóan. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában
                   (3).

               (2)

               A Bizottság azt követően indított vizsgálatot, hogy 2016. január 4-én a Hőpapírgyártók Európai Szövetsége (European Thermal Paper Association, ETPA) (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése az egyes könnyű hőpapírok teljes uniós termelésének több mint 25 %-át teszi ki. A panasz bizonyítékot tartalmazott a dömpingre, illetve az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, és így elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához.

         1.2.   Érdekelt felek

               (3)

               A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta az ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, a koreai hatóságokat, az ismert importőröket, felhasználókat és kereskedőket a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket az abban való részvételre.

               (4)

               Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel (a továbbiakban: meghallgató tisztviselő) tartandó meghallgatás kérelmezésére.

               (5)

               Két meghallgatásra került sor a meghallgató tisztviselővel a Hansol-csoport kérésére, amelyhez a két kapcsolatban álló együttműködő exportáló gyártó tartozik. A 2016 márciusában tartott első meghallgatás során számos kapcsolatban álló átalakító számára mentességet kértek a kérdőív megválaszolása alól. A meghallgatást és az egyik kapcsolatban álló átalakítónál a mentesség iránti kérelmet megalapozó érvek alátámasztása érdekében tett ellenőrző látogatást követően a Bizottság megállapította, hogy az egyik kapcsolódó átalakítónak ki kell töltenie a kérdőívet, míg három másik kapcsolatban álló átalakítónak mentességet adott. A 2016 szeptemberében tartott második meghallgatáson a két együttműködő exportáló gyártó, számos független importőr és felhasználó, valamint a koreai kormány képviselői számos igényt fogalmaztak meg az érintett termék meghatározására, a panaszra, a kárra, az okozati összefüggésre és az uniós érdekre vonatkozóan.

         a)   Mintavétel

               (6)

               A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte továbbá, hogy az alaprendelet 17. cikke alapján mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

         Mintavétel az uniós gyártók körében

               (7)

               Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság rögzítette, hogy ideiglenesen meghatározott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát a legnagyobb reprezentatív értékesítési volumen alapján választotta ki, biztosítva egyúttal a megfelelő földrajzi eloszlást is. A minta két különböző tagállamban található három uniós gyártóból állt. A mintába felvett uniós gyártók az eljárás megindítását megelőzően jelentkező vállalatok független vevők részére történő, unióbeli értékesítési volumeneinek, valamint a független vevők részére történő, unióbeli becsült teljes értékesítési volumennek a 75–95 %-át (4) képviselték. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Egyik fél sem nyújtott be észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban, így az ideiglenes mintát megerősítették. A minta az uniós gazdasági ágazat tekintetében reprezentatív.

         Mintavétel az importőrök körében

               (8)

               A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.

               (9)

               Egy, behozatali tevékenységet végző független átalakító nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. A benyújtott válaszok alacsony számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre. Nem érkeztek észrevételek.

         b)   A kérdőívre adott válaszok

               (10)

               A Bizottság a Hansol-csoporthoz tartozó két kapcsolatban álló exportáló gyártó, így a Hansol Paper Co., Ltd (a továbbiakban: Hansol Paper) és a Hansol Artone Paper Co., Ltd (a továbbiakban: Artone), valamint a velük kapcsolatban álló kereskedő, a Hansol Europe B.V. (a továbbiakban: Hansol Europe) és a velük kapcsolatban álló átalakító, a Schades Ltd (a továbbiakban: Schades) részére küldött kérdőívet. Ezenfelül a mintába felvett három uniós gyártó is kapott kérdőívet, valamint kb. 50 olyan fél, aki érdeklődését fejezte ki a vizsgálat iránt (26 felhasználó, 21 közvetítő, két szövetség, valamint egy független importőr).

               (11)

               A kérdőívet két exportáló gyártó és a velük kapcsolatban álló kereskedő és átalakító, a mintába felvett három uniós gyártó, kilenc független átalakító, két, különböző szinten működő kereskedő, egy, importáló tevékenységet végző független átalakító és egy szövetség töltötte ki. Ezenfelül tizenegy fél nyújtotta be válaszait szabad formátumú beadványban.

         c)   Ellenőrző látogatások

               (12)

               A Bizottság a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükségesnek ítélt valamennyi információt bekérte és ellenőrizte. Az alaprendelet 16. cikkének megfelelően a következő vállalatok telephelyén végzett ellenőrző látogatásokat:

                           —

                           uniós gyártók:

                                       —

                                       Lecta Group/Torraspapel SA, Barcelona, Spanyolország,

                                       —

                                       Mitsubishi HiTec Paper Europe GmbH, Bielefeld, Németország,

                                       —

                                       Papierfabrik August Koehler SE, Oberkirch, Németország,

                           —

                           importőr/Felhasználó:

                                       —

                                       Papiery Powlekane „PASACO” sp. z o.o., Solec Kujawski, Lengyelország,

                           —

                           koreai köztársaságbeli exportáló gyártók:

                                       —

                                       Hansol Group (Hansol Paper és Artone), Szöul, Koreai Köztársaság,

                           —

                           a Hansol-csoport exportáló gyártóival kapcsolatban álló kereskedő:

                                       —

                                       Hansol Europe, Hoofddorp, Hollandia,

                           —

                           a Hansol-csoport exportáló gyártóival kapcsolatban álló átalakító:

                                       —

                                       Schades, Ripley, Egyesült Királyság.

         d)   Az adatok bemutatása

               (13)

               Mivel korlátozott az adatokat benyújtó felek száma, a következőkben a számadatok egy részét tartományokban adjuk meg.

         1.3.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

               (14)

               A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2015. január 1. és 2015. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2012. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

         2.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

   2.1.   Érintett termék

               (15)

               Az érintett termék legfeljebb 65 gr/m2 tömegű könnyű hőpapír; legalább 20 cm szélességű és (a papírral együtt) legalább 50 kg tömegű és legalább 40 cm átmérőjű tekercsben (a továbbiakban: óriástekercs) kiszerelve; egyik vagy mindkét oldalán alapréteggel bevonva vagy anélkül; egyik vagy mindkét oldalán hőérzékeny anyaggal (festék és előhívószer keveréke, amelyek hőhatásra reakcióba lépve filmréteget képeznek) bevonva; fedőréteggel vagy anélkül, amely termék a Koreai Köztársaságból származik, és jelenleg az ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 és ex 4823 90 85 KN-kód alá tartozik (a továbbiakban: vizsgált termék).

               (16)

               A könnyű hőpapír többféle előhívószerrel előállítható: biszfenol A-val és a biszfenol S-tartalmú előhívószerekkel (fenoltartalmú könnyű hőpapír), illetve fenolt nem tartalmazó előhívószerekkel (fenolmentes könnyű hőpapír). A jelen vizsgálat mindkét típusú könnyű hőpapírra kiterjed.

               (17)

               A könnyű hőpapírt értékesítés helyi alkalmazásokban használják, így például a kiskereskedelemben nyugták kiadására.

         2.2.   Hasonló termék

               (18)

               A vizsgálat kimutatta, hogy az alábbi termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

                           —

                           az érintett termék,

                           —

                           a Koreai Köztársaságban gyártott és a Koreai Köztársaság belföldi piacán értékesített termék, valamint

                           —

                           az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

               (19)

               A Bizottság ebben a szakaszban úgy döntött, hogy az említett termékek ezért hasonló terméknek minősülnek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében.

         2.3.   A termékkört érintő állítások

               (20)

               Az együttműködő exportáló gyártó kérte a fenolmentes könnyű hőpapír kizárását a termékkörből, mivel a fenolmentes könnyű hőpapírt nem gyártják a Koreai Köztársaságban, és onnan nem is exportálják, és az kémiai összetételét, fogyasztói megítélését, gyártási eljárásait, végfelhasználását és piaci árát tekintve eltér a fenoltartalmú könnyű hőpapírtól. Ugyanez a fél kérte továbbá a 44 gr/m2-nél kisebb tömegű könnyű hőpapír kizárását.

               (21)

               E tekintetben a vizsgálat rámutatott arra, hogy több különböző típusú könnyű hőpapír létezik – ideértve azokat, amelyek fenolt tartalmaznak, illetve nem tartalmaznak, valamint a 44 gr/m2-nél kisebb tömegűeket is –, és ezek mind egyetlen terméknek számítanak, mert mindegyik hasonló alapvető tulajdonságokkal rendelkezik, hasonlóak a gyártási eljárásaik, azonos a végfelhasználásuk, és helyettesíthetők egymással a felhasználók és a fogyasztók szempontjából. A vizsgálat rámutatott arra, hogy valamennyi terméktípus hőérzékeny bevonattal rendelkező alappapírból áll, valamint hogy lényegében az összes termék hasonló gyártási eljárások eredményeképp jön létre. Ezenfelül mindegyik típusú könnyű hőpapír hasonló tulajdonságokkal rendelkezik, és azokat hőnyomtatóval történő nyomtatáshoz használják. Ennélfogva a felhasználó és a fogyasztó szempontjából mindegyik hasonló végeredményt hoz.

               (22)

               Megjegyzendő továbbá, hogy a 44 gr/m2-nél kisebb tömegű könnyű hőpapír kizárása iránti kérelmet egyébként nem támasztották alá bizonyítékokkal.

               (23)

               Az exportáló gyártó ugyan azt állította, hogy különböző lehet a fenoltartalmú, illetve a fenolmentes könnyű hőpapír fogyasztói megítélése, de nem terjesztett elő alapos bizonyítékot, amely ezt az állítás igazolta volna, és a vizsgálat megerősítette, hogy a fogyasztók nagy többsége nincs tisztában a könnyű hőpapír konkrét összetételével, ezért nem tesznek különbséget a fenoltartalmú és a fenolmentes könnyű hőpapír között. Emellett pedig nincs jelentős eltérés a fenoltartalmú és a fenolmentes könnyű hőpapír piac árai között. Ennélfogva ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy az összes típusú könnyű hőpapír versenyben áll egymással, jóllehet bizonyos árkülönbségekkel. A terméktípusok közötti árversenyt az 5.2.4. pont tárgyalja részletesebben.

               (24)

               A fentiekben kifejtett okok alapján a 44 gr/m2-nél kisebb tömegű és a fenolmentes könnyű hőpapír jelen szakaszban nem zárható ki a hasonló termék fogalmából. Így mindkét kérelem átmenetileg elutasításra került.

         3.   DÖMPING

   3.1.   Előzetes megjegyzés

               (25)

               A vizsgálati időszak során a Hansol-csoport teljes uniós értékesítési volumenének 15–25 %-át értékesítette az érintett termékből vagy közvetlenül független feleknek, vagy pedig közvetve viszonteladásra, kapcsolatban álló feleken keresztül; Uniós értékesítése jelentős részét (75–85 %) a kis tekercsekké való átalakítással foglalkozó, kapcsolatban álló feleknek történő értékesítések tették ki. A bizalmas információk védelme érdekében az értékek tartományban megadva szerepelnek. A reprezentatív dömpingszámítás érdekében mindkét értékesítési csatornát megfelelő súllyal vettük figyelembe a számítás során.

         3.2.   Rendes érték

               (26)

               Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy az együttműködő exportáló gyártók esetében a belföldi értékesítés teljes volumene reprezentatívnak tekinthető-e. A belföldi értékesítés akkor minősül reprezentatívnak, ha a hasonló termék független vevők részére hazai piacon történő belföldi értékesítésének összmennyisége az egyes exportáló gyártók esetében elérte az érintett termék Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiségének legalább 5 %-át a vizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék hazai piacon bonyolított összértékesítése az exportáló gyártók esetében reprezentatív volt.

               (27)

               A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek a reprezentatív belföldi értékesítésekkel rendelkező exportáló gyártók esetében azonosak vagy nagyon hasonlóak voltak az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal.

               (28)

               A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban – megvizsgálta minden egyes, az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípus tekintetében, hogy az exportáló gyártók hazai piacon történt belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus vizsgálati időszak alatti, független vevők részére történt belföldi értékesítésének teljes volumene eléri az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus teljes volumenének legalább 5 %-át. A Bizottság megállapította, hogy három terméket értékesítettek az Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiség 5 %-a alatti mennyiségben. Ezek a terméktípusok a belföldi piacra értékesítettekkel összehasonlítható terméktípusoknak minősültek, mivel az egyetlen különbség a papír tömege volt, valamint egy esetben a felhasznált fenol típusa. E terméktípusok esetében a rendes érték számtanilag képzett érték volt.

               (29)

               A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek a belföldi piacon történt nyereséges értékesítések vizsgálati időszak alatti részarányát – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – annak megállapítása céljából, hogy a rendes érték kiszámítását a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el.

               (30)

               A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

                           a)

                           a terméktípusnak a kiszámított termelési költséggel megegyező, vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladta e terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint

                           b)

                           e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt.

               (31)

               Ebben az esetben a rendes érték az adott terméktípus vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során felszámított árainak súlyozott átlaga.

               (32)

               A rendes értéket az egyes terméktípusok kizárólag nyereséges belföldi, vizsgálati időszak alatti értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

                           a)

                           a terméktípus nyereséges értékesítésének volumene legfeljebb az adott típus teljes értékesítési volumenének 80 %-át tette ki; vagy

                           b)

                           e terméktípus súlyozott átlagára nem érte el a termelési egységköltséget.

               (33)

               A belföldi értékesítés elemzése kimutatta, hogy a belföldi értékesítés többnyire nyereséges volt, és az értékesítési ár súlyozott átlaga meghaladta az előállítási költséget. Ennek megfelelően a rendes értéket a vizsgálati időszak alatti belföldi értékesítésekkor alkalmazott árak súlyozott átlaga alapján számították ki.

               (34)

               A hasonló termék azon terméktípusai esetében, amelyek értékesítésére nem vagy nem megfelelő reprezentatív mennyiségben került sor a belföldi piacon, a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdése alapján állapította meg a rendes értéket.

               (35)

               A rendes érték kiszámítása úgy történt, hogy a következő tényezőket hozzáadták az együttműködő exportáló gyártók által gyártott hasonló termék vizsgálati időszakban jellemző előállítási költségeihez:

                           a)

                           a hasonló termék szokásos kereskedelmi forgalom keretében bonyolított belföldi értékesítése során a vizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártóknál felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) súlyozott átlaga; valamint

                           b)

                           az együttműködő exportáló gyártóknak a hasonló termék belföldi, rendes kereskedelmi forgalomban, a vizsgálati időszak alatt történő értékesítésével elért nyereségének súlyozott átlaga.

               (36)

               A hazai piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusok esetében az átlagos SGA-költségeket és az e típusok szokásos kereskedelmi forgalom keretében hazai piacon bonyolított ügyleteiből származó nyereséget adta hozzá. A hazai piacon egyáltalán nem értékesített terméktípusok esetében az SGA-költségek súlyozott átlagát és a szokásos kereskedelmi forgalom keretében hazai piacon bonyolított összes ügyletből származó nyereséget adta hozzá.

         3.3.   Exportár

               (37)

               A (25) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a vizsgálati időszak során a Hansol-csoport uniós értékesítése a független feleknek eladott óriástekercsekből, valamint a kapcsolatban álló feleknek viszonteladás céljából eladott óriástekercsekből állt, de az Unióba történő értékesítés túlnyomó részét az érintett termék kapcsolatban álló vállalatok részére történő eladása tette ki, kis tekercsekké történő átalakítás céljából, amik aztán később viszonteladásra kerültek független vevők részére.

               (38)

               Az érintett termék közvetlenül független uniós vevőknek történő értékesítése esetén az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba irányuló exportra értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt.

               (39)

               Az érintett termék importőrként/kereskedőként és/vagy átalakítóként eljáró, kapcsolatban álló vállalatokon keresztül az Unióba történő értékesítése esetén az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az importált termék független uniós vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ára alapján történt. A kapcsolatban álló fél által a független vevők felé alkalmazott értékesítési árat visszafelé korrigálták egy gyártelepi árhoz, a kapcsolatban álló fél SGA-költségei és egy ésszerű összegű haszon levonásával, valamint adott esetben egyéb levonások alkalmazásával. Amennyiben az értékesítésben kis tekercs szerepelt, a bejelentett és igazolt átalakítási költségek is levonásra kerültek.

               (40)

               Az alkalmazott haszonkulcs tekintetében, az uniós bíróságok állandó ítélkezési gyakorlatával összhangban, a Bizottság nem a kapcsolatban álló vállalatok haszonkulcsait alkalmazta, mert azokat nem tekintette megbízhatónak. Egy független importőr együttműködött, de mivel e vállalat nyeresége bizalmas adatnak számított, azt nem lehet nyilvánosságra hozni. Egyéb információk hiányában tehát egy másik, hasonló gazdasági ágazat által gyártott papírtermékre (bevont finompapír) vonatkozó korábbi eljárás során alkalmazott ésszerű haszonkulcs került alkalmazásra (5). Mivel mindkét termék és gazdasági ágazat nagyon hasonló (mindkettő tőkeigényes gazdasági ágazat, ezenfelül pedig egyes könnyű hőpapír gyártók bevont finompapírt is gyártanak), megfelelőnek tűnt ennek a módszernek az alkalmazása egy ésszerű haszonkulcs meghatározásához. Egyéb rendelkezésre álló információ hiányában az alkalmazott haszonkulcs 4,5 %.

         3.4.   Összehasonlítás

               (41)

               A Bizottság a rendes értéket és az exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze.

               (42)

               Amennyiben a tisztességes összehasonlítás érdekében szükséges volt, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében.

               (43)

               Mivel a kis tekercsek előállításához és értékesítéséhez felhasznált óriástekercsek eredete nem volt megállapítható, a kapcsolatban álló feleknek kis tekercsekké történő átalakítás céljából értékesített óriástekercsek exportára összehasonlításra került az összesített szinten megállapított rendes értékkel, vagyis minden terméktípus esetében egy átlagos belföldi értékesítési ár és termelési költség alapján, mind a Hansol, mind pedig az Artone esetében.

               (44)

               Az óriástekercsek független feleknek történő közvetlen értékesítése, valamint az óriástekercsek kapcsolatban álló feleken keresztül történő értékesítése esetén alkalmazott exportárakra vonatkozó dömpingkülönbözetet úgy határozták meg, hogy összehasonlították a Hansol Paper terméktípusonkénti exportárát a Hansol Paper terméktípusonkénti rendes értékével, valamint az Artone terméktípusonkénti exportárát az Artone terméktípusonkénti rendes értékével.

         3.5.   Dömpingkülönbözet

               (45)

               Az így számított dömpingkülönbözet 10–15 % a későbbiekben független feleknek történő értékesítés érdekében kis tekercsekké átalakított óriástekercsek értékesítésére vonatkozóan, és 0,5–5 % a független feleknek és kapcsolatban álló feleknek történő óriástekercs értékesítés esetében.

               (46)

               A (25) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Hansol-csoport Unióba történő exportjának 15–25 %-át a vizsgálati időszak során történő óriástekercs értékesítés (közvetlen vagy közvetett) tette ki, míg az ezen felüli értékesítés kapcsolatban álló feleknek értékesített óriástekercseket foglalt magában, amelyeket aztán átalakítottak, és kis tekercsekként továbbértékesítettek. A fenti dömpingkülönbözetek ennek megfelelően kerültek súlyozásra. Erre úgy került sor, hogy a független feleknek történő közvetlen vagy közvetett értékesítésre vonatkozó óriástekercs értékesítési részt (15–25 %) alkalmazták az óriástekercsekre vonatkozóan kiszámított dömpingkülönbözetre (0,5–5 %), és a kapcsolatban álló feleknek kis tekercsekké történő átalakításra majd független feleknek történő viszonteladásra történő óriástekercs értékesítési részt (75–85 %) alkalmazták a kis tekercsekké átalakított óriástekercsekre vonatkozóan kiszámított dömpingkülönbözetre (10–15 %).

               (47)

               A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban az együttműködő exportáló gyártók esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

               (48)

               Ez alapján az átmeneti, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

                           Vállalat

                           Ideiglenes dömpingkülönbözet

                           Hansol-csoport (Hansol Paper Co., Ltd és Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%)

                           12,1

                           Minden más vállalat (%)

                           12,1

               (49)

               A Koreai Köztársaságban működő összes többi exportáló gyártó esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. Ennek érdekében a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók együttműködésének szintjét. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló exportvolumene az érintett országból az Unióba irányuló – az Eurostat importra vonatkozó statisztikai adatai alapján megállapított – teljes exportvolumen arányában kifejezve.

               (50)

               Ebben az esetben az együttműködés szintje magas, mivel a vizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló teljes kivitelt az együttműködő exportáló gyártók általi behozatal tette ki. Ez alapján a Bizottság úgy döntött, hogy a maradvány dömpingkülönbözetet az együttműködő vállalat szintjén határozza meg.

         4.   KÁR

   4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

               (51)

               A vizsgálati időszak alatt öt uniós gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

               (52)

               A vizsgálati időszakban a teljes uniós termelés mintegy 372 645 tonna volt. Ezt a számot a Bizottság a panaszos kérdőívre adott válaszai alapján állapította meg, miután összevetette azokat a mintába felvett uniós gyártók által a kérdőívre adott egyedi válaszokkal. A (7) preambulumbekezdésben említettek szerint három uniós gyártót vettek fel a mintába, amelyek a hasonló termék teljes uniós termelésének 75–95 %-át képviselték.

         4.2.   Uniós felhasználás

               (53)

               A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat által az Unióban független vevők részére történő értékesítés alapján állapította meg (forrás: a panaszos kérdőívre adott válaszai és a mintába felvett uniós gyártók által a kérdőívre adott egyedi, ellenőrzött válaszok), valamint a panaszosnak az Amerikai Egyesült Államokból (USA) és a Kínai Népköztársaságból történő könnyű hőpapír behozatalra vonatkozó becslései, és az exportáló gyártó unióbeli értékesítése alapján (forrás: a dömpingre vonatkozó kérdőív).

               (54)

               Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

                  1. táblázat

                  Uniós felhasználás (tonnában)

                           2012

                           2013

                           2014

                           Vizsgálati időszak

                           Teljes uniós felhasználás

                           163 000 –168 000

                           178 000 –183 000

                           178 000 –183 000

                           189 000 –194 000

                              Mutató

                              100

                              109

                              108

                              115

                              Forrás: a kárra és a dömpingre vonatkozó kérdőívek.

               (55)

               A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 15 %-kal nőtt, főként 2012–2013 között, majd pedig 2014–2015 között.

         4.3.   Az érintett országból érkező behozatal

   4.3.1.   Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

               (56)

               A Bizottság a behozatal volumenét az exportáló gyártó kérdőívre adott válaszai alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedése az uniós felhasználás alapján került meghatározásra (lásd az az (53) preambulumbekezdést).

               (57)

               Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

                  2. táblázat

                  A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

                           2012

                           2013

                           2014

                           Vizsgálati időszak

                           Az érintett országból származó behozatal volumene (tonna)

                           1 000 –2 000

                           12 000 –17 000

                           19 000 –25 000

                           23 000 –28 000

                              Mutató

                              100

                              1 268

                              1 949

                              2 279

                           Piaci részesedés (%)

                           0,7

                           8,0

                           12,4

                           13,6

                              Mutató

                              100

                              1 169

                              1 801

                              1 975

                              Forrás: a dömpingre és a kárra vonatkozó kérdőívek.

               (58)

               2015-ben a Koreai Köztársaságból érkező behozatal 22,8-szor több volt, mint 2012-ben. A behozatal piaci részesedése a 2012. évi 0,7 %-ról a vizsgálati időszakban 13,6 %-ra nőtt.

         4.3.2.   Az érintett országból érkező behozatal árai és az áralákínálás

               (59)

               A Bizottság a behozatal árait az exportáló gyártó kérdőívre adott válaszai alapján határozta meg.

               (60)

               Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal átlagárai a következőképpen alakultak:

                  3. táblázat

                  Importár (EUR/tonna)

                           2012

                           2013

                           2014

                           Vizsgálati időszak

                           A koreai behozatal átlagára

                           1 400 –1 500

                           1 450 –1 550

                           1 300 –1 400

                           1 200 –1 300

                              Mutató

                              100

                              103

                              92

                              85

                              Forrás: a dömpingre vonatkozó kérdőív.

               (61)

               Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal átlagárai összességében 15 %-kal csökkentek. Megjegyzendő, hogy a 2012. évi ár nagyon alacsony szintű behozatalon alapul. Időben egyértelműen egybeesik a piaci részesedések emelkedése és az árcsökkenés.

               (62)

               A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:

                           a)

                           a mintába felvett uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga; valamint

                           b)

                           az együttműködő gyártónak az uniós piacon, az első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet költség, biztosítás, fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritás alapján) állapítottak meg és megfelelőképpen kiigazítottak a behozatal utáni költségek tekintetében.

               (63)

               A (25) preambulumbekezdésben leírt módszertannal összhangban a Bizottság figyelembe vette az érintett termék értékesítési volumenét, akár közvetlenül, független feleknek, akár kis tekercsekké való átalakítással foglalkozó, kapcsolatban álló uniós feleknek történő értékesítésről volt szó.

               (64)

               Az árak összehasonlítására típusonként került sor. Szükség esetén az ügyletek kiigazításra kerültek. Az engedmények és a visszatérítések levonásra kerültek. Az összehasonlítás eredményét a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. Ennek alapján az érintett országból származó behozatal alákínálási különbözeteinek súlyozott átlaga az uniós piac tekintetében 8,1 % volt. A behozatali volumenek kb. 84 %-a esetében áralákínálást állapítottak meg.

         4.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

   4.4.1.   Általános megjegyzések

               (65)

               A dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésével összhangban magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

               (66)

               A kár meghatározásához a Bizottság elkülönítette a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a panaszos kérdőívre adott válaszaiban, valamint későbbi beadványaiban közölt adatok alapján értékelte. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban közölt adatok alapján értékelte. Mindkét adatsorról megállapítást nyert, hogy azok reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tekintetében.

               (67)

               A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés.

               (68)

               A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységnyi költség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

         4.4.2.   Makrogazdasági mutatók

   4.4.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

               (69)

               A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                  4. táblázat

                  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

                           2012

                           2013

                           2014

                           Vizsgálati időszak

                           Termelési volumen (tonna)

                           376 150

                           344 525

                           349 601

                           372 645

                              Mutató

                              100

                              92

                              93

                              99

                           Termelési kapacitás (tonna)

                           393 333

                           404 080

                           401 142

                           402 997

                              Mutató

                              100

                              103

                              102

                              102

                           Kapacitáskihasználás (%)

                           96

                           85

                           87

                           92

                              Mutató

                              100

                              89

                              91

                              97

                              Forrás: a kárra vonatkozó kérdőívek, valamint a panaszos által közölt információk.

               (70)

               A vizsgált termék gyártása magas állandó költségekkel működő vállalkozás. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 1 %-kal esett vissza. Alacsonyabb gyártási szint figyelhető meg 2013-ban és 2014-ben, amikor a mintába felvett egyik uniós gyártó bizonyos nehézségekkel szembesült.

               (71)

               Összességében a gyártási kapacitás viszonylag stabil volt. A kirívóan alacsony 2012. évi számadat annak tudható be, hogy az egyik uniós gyártó kivételes körülmények miatt átmenetileg beszüntette ennek a terméknek a gyártását. Ez a gyártó 2013-ban rendesen működött. Megjegyzendő továbbá, hogy egy másik uniós gyártó, a legkisebb, a figyelembe vett időszak során fokozatosan beszüntette a termék gyártását.

               (72)

               A kapacitáskihasználás mértékének összességében vett csökkenése a termelési volumen csökkenésével áll összefüggésben. Lentebb, a (125) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint, a 4. táblázatban bemutatott magas kapacitáskihasználási arány nem jelenti azt, hogy a gazdasági ágazat nem képes többet termelni.

         4.4.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

               (73)

               A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

                  5. táblázat

                  Értékesítési volumen és piaci részesedés

                           2012

                           2013

                           2014

                           Vizsgálati időszak

                           Értékesítési volumen az uniós piacon (tonna)

                           159 000 –164 000

                           160 000 –165 000

                           153 000 –158 000

                           160 000 –165 000

                              Mutató

                              100

                              101

                              97

                              101

                           Piaci részesedés (%)

                           96,9

                           90,3

                           86,7

                           85,1

                              Mutató

                              100

                              94

                              90

                              88

                              Forrás: a kárra vonatkozó kérdőívek, valamint a panaszos által közölt információk.

               (74)

               A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az uniós piacon 1 %-kal nőtt.

               (75)

               A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 96,9 %-ról 85,1 %-ra csökkent, mivel nem tudta kihasználni a felhasználás növekedését. Az értékesítési szint fenntartása érdekében, valamint azért, hogy elkerülje piaci részesedésének további, még erőteljesebb zsugorodását, az uniós gazdasági ágazat arra kényszerült, hogy lejjebb vigye értékesítési árait az érintett behozatal által gyakorolt folyamatos árnyomás miatt.

         4.4.2.3.   Növekedés

               (76)

               A figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás 15 %-kal nőtt, míg az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítési volumene stagnált. Az uniós gazdasági ágazat így veszített piaci részesedéséből, ellentétben az érintett országból származó behozatallal, amely ország piaci részesedése nőtt a figyelembe vett időszak alatt, a felhasználás növekedését csaknem teljes egészében megszerezve magának.

         4.4.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

               (77)

               A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                  6. táblázat

                  Foglalkoztatás és termelékenység

                           2012

                           2013

                           2014

                           Vizsgálati időszak

                           Alkalmazottak létszáma

                           851

                           784

                           797

                           842

                              Mutató

                              100

                              92

                              94

                              99

                           Termelékenység (egység/foglalkoztatott)

                           442

                           439

                           439

                           443

                              Mutató

                              100

                              99

                              99

                              100

                              Forrás: a kárra vonatkozó kérdőívek, valamint a panaszos által közölt információk.

               (78)

               Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje nem változott jelentős mértékben a figyelembe vett időszakban. A foglalkoztatási szint szorosan összefügg a termeléssel. Az uniós gazdasági ágazat a csökkenő nyereségesség ellenére megkísérelte megőrizni a munkahelyeket.

               (79)

               Az uniós gazdasági ágazat – egy alkalmazottra jutó éves termeléseként számított – munkaerő-termelékenysége nem változott sokat. A termelési folyamat már jelentős mértékben optimalizált volt.

         4.4.2.5.   A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés

               (80)

               A dömpingkülönbözet jelentős mértékben meghaladta a minimális szintet. Figyelembe véve az érintett országból érkező behozatal növekvő volumenét és csökkenő árait, a tényleges dömpingkülönbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem volt elhanyagolható.

               (81)

               Az érintett termékkel kapcsolatban ez az első dömpingellenes vizsgálat. Ezért nem álltak rendelkezésre friss adatok a lehetséges korábbi dömping hatásainak felméréséhez.

         4.4.3.   Mikrogazdasági mutatók

   4.4.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

               (82)

               A mintába felvett uniós gyártók uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek átlagos egységárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

                  7. táblázat

                  Értékesítési árak az Unióban

                           2012

                           2013

                           2014

                           Vizsgálati időszak

                           Átlagos egységárak az uniós piacon (EUR/tonna)

                           1 316

                           1 297

                           1 181

                           1 176

                              Mutató

                              100

                              98

                              90

                              89

                           Előállítási egységköltség (EUR/tonna)

                           1 177

                           1 176

                           1 155

                           1 215

                              Mutató

                              100

                              100

                              98

                              103

                              Forrás: a kárra vonatkozó kérdőívek.

               (83)

               A figyelembe vett időszak alatt az értékesítési árak átlagban csökkentek (– 11 %), ellentétben a hozzájuk tartozó költségekkel (+ 3 %). A vizsgálat időszakban az értékesítési árak átlagosan alacsonyabbak voltak, mint a termelési egységköltség.

               (84)

               Az uniós gyártók, annak érdekében, hogy piaci részesedésük ne zsugorodjon tovább, követték a behozatali árak csökkenő tendenciáját, és jelentősen csökkentették értékesítési áraikat. A termelési költség növekedése részben azzal magyarázható, hogy a könnyű hőpapír gyártása magas állandó költségekkel működő vállalkozás, és ehhez hozzájárult még a termelés visszaesése (– 3 % az uniós gyártók között). Az uniós gyártók a nyersanyagköltségeknek a kedvezőtlen USD/EUR átváltási árfolyamból eredő emelkedését (a papíripari rostanyag kereskedelme USA-dollárban folyik) részben az egyéb költségek szigorú visszafogásával és racionalizálással ellensúlyozták.

         4.4.3.2.   Munkaerőköltségek

               (85)

               A mintába felvett uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

                  8. táblázat

                  Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség

                           2012

                           2013

                           2014

                           Vizsgálati időszak

                           Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

                           64 244

                           63 424

                           65 919

                           67 047

                              Mutató

                              100

                              99

                              103

                              104

                              Forrás: a kárra vonatkozó kérdőívek.

               (86)

               Az alkalmazottankénti átlagbér a figyelembe vett időszak alatt összességében 4 %-kal nőtt. Ez összhangban áll az Unióban az infláció miatt bekövetkezett általános árnövekedéssel.

         4.4.3.3.   Készletek

               (87)

               A mintába felvett uniós gyártók készleteinek szintje a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

                  9. táblázat

                  Készletek

                           2012

                           2013

                           2014

                           Vizsgálati időszak

                           Zárókészlet (tonna)

                           24 000 –29 000

                           15 000 –20 000

                           23 000 –28 000

                           23 000 –28 000

                              Mutató

                              100

                              65

                              94

                              93

                           Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve (%)

                           7,9

                           5,9

                           8,3

                           7,6

                              Mutató

                              100

                              74

                              105

                              96

                              Forrás: a kárra vonatkozó kérdőívek.

               (88)

               A figyelembe vett időszak alatt a zárókészletek szintje 7 %-kal csökkent. A hasonló terméket általában a felhasználók konkrét megrendelései alapján gyártják. E gazdasági ágazat vonatkozásában a készletek nem tekinthetők fontos kármutatónak, mivel azok általában követik a termelést, és nem haladják meg az egyhavi termelést. A termelés százalékában kifejezett zárókészletek hasonló százalékos értéket mutatnak a figyelembe vett időszak elején és végén.

         4.4.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

               (89)

               A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásaik megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                  10. táblázat

                  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

                           2012

                           2013

                           2014

                           Vizsgálati időszak

                           Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

                           13,0

                           11,5

                           5,3

                           – 0,5

                              Mutató

                              100

                              89

                              41

                              – 4

                           Pénzforgalom (EUR)

                           80 000 000 –100 000 000

                           45 000 000 –65 000 000

                           10 000 000 –30 000 000

                           10 000 000 –30 000 000

                              Mutató

                              100

                              64

                              19

                              21

                           Beruházások (EUR)

                           1 500 000 –6 500 000

                           2 000 000 –7 000 000

                           6 000 000 –11 000 000

                           4 500 000 –9 000 000

                              Mutató

                              100

                              116

                              280

                              203

                           Beruházások megtérülése (%)

                           203,93

                           132,56

                           58,28

                           57,17

                              Mutató

                              100

                              65

                              29

                              28

                              Forrás: a kárra vonatkozó kérdőívek.

               (90)

               A Bizottság a mintába felvett uniós gyártók jövedelmezőségét oly módon állapította meg, hogy a hasonló termék független uniós vevőknek történő értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget az értékesítési forgalom százalékos arányában fejezte ki.

               (91)

               A figyelembe vett időszakban a jövedelmezőség romlott a 2012. évi helyzethez képest, mivel a vizsgálati időszakban veszteség keletkezett (– 0,5 %). Miközben ez a tendencia részben az egyes uniós gyártóknál végbemenő racionalizáláshoz köthető, az érintett országból a 2013–2015 közötti időszakban érkező behozatal növekedésével ár és volumen tekintetében jelentős nyomás nehezedett az uniós gazdasági ágazatra, amely így nem tudott hasznot húzni az uniós felhasználás növekedéséből.

               (92)

               A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom erősen csökkenő tendenciát mutatott, ami leginkább a csökkenő nyereségességnek volt betudható.

               (93)

               A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. Ez a jövedelmezőséggel együtt hanyatlott (– 72 %). Egyetlen konkrét befektetés kivételével, amit az egyik uniós gyártó hajtott végre a 2014–2015 közötti időszakban, a mintába felvett gyártók a beruházási szintet a működésük folytatásához feltétlenül szükséges mértékre korlátozták.

               (94)

               Miként az az ilyen típusú gazdasági ágazat vonatkozásában a beruházások alacsony szintjéből is látható, a csökkenő jövedelmezőség a tőkebevonási képességet is befolyásolta.

         4.4.4.   A kárra vonatkozó következtetés

               (95)

               A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat kára jelentős és nyilvánvaló az árral kapcsolatos kármutatókat – az értékesítési árerózióz (– 11 %), a csökkenő jövedelmezőséget (+ 13 %-ról – 0,5 %-ra), a pénzforgalom és a nettó eszközök megtérülését – tekintve. Az értékesítési árakban bekövetkezett visszaesés miatt a hatékonyság javítását és a költségek szigorú visszafogását célzó konkrét intézkedések nem tudták megakadályozni az uniós gyártók veszteségessé válását a vizsgálati időszakban. Továbbá a volumenhez kapcsolódó kármutatók tekintetében az uniós gazdasági ágazat nem tudta kihasználni az uniós felhasználás növekedését. Az uniós gyártók piaci részesedése ugyanis 12 százalékponttal csökkent a figyelembe vett időszakban.

               (96)

               Az ilyen típusú gazdasági ágazat sajátosságai miatt (tőkeigényes és gyakorlatilag megállás nélkül működik) a volumenhez kacsolódó mutatók – úgymint a termelési vagy az értékesítési volumen – abszolút értelemben meglehetősen stabil tendenciát mutattak. Ugyanakkor azonban ezt olyan környezetben kell vizsgálni, ahol növekszik a kereslet, így pedig relatív értelemben romlott a helyzet.

               (97)

               Az uniós gazdasági ágazatnak az összteljesítménye javítását célzó, figyelembe vett időszak alatti konkrét intézkedései (mint például a belső folyamatok további optimalizálása) ellenére is jelentősen romlott a helyzete, mégpedig a jövedelmezőség és a piacvesztés tekintetében. A tőkebevonás terén jelentkező nehézségek miatt bizonyos beruházásokat fel kellett függeszteni.

               (98)

               A fentiek alapján a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.

         5.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

               (99)

               Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. E tényezők a következők: egyéb behozatal, a fenolmentes könnyű hőpapír árainak hatásai, az USA-ban alkalmazott dömpingellenes vámok, az uniós gyártók exportteljesítménye, a köztük folyó fokozódó verseny, a költségekkel kapcsolatban felmerülő számos probléma, a globális internet és a digitalizálás fokozódása (pl. több elektronikus fizetés), a nagy kiskereskedelmi láncok által gyakorolt árnyomás, valamint az uniós gazdasági ágazaton belüli racionalizálás.

         5.1.   A dömpingelt behozatal hatása

               (100)

               Az exportáló gyártók értékesítési árai a figyelembe vett időszak során átlagosan 15 %-kal estek vissza. Az érintett országokban működő gyártók azáltal, hogy a figyelembe vett időszak alatt folyamatosan csökkentették a dömpingszinten lévő értékesítési egységáraikat, 2012-től (0,7 %) a vizsgálati időszakig (13,6 %) jelentős mértékben növelni tudták piaci részesedésüket.

               (101)

               Az exportáló gyártó kapacitásbővítését követően a Koreai Köztársaságból érkező, az uniós árak alá kínáló behozatal folyamatos növekedése egyértelműen negatívan befolyásolta az uniós gazdasági ágazat teljesítményét. A dömpingelt behozatal arra kényszerítette az uniós gazdasági ágazatot, hogy a további piacvesztést elkerülendő csökkentse uniós értékesítési árait, ami veszteséget okozott a vizsgálati időszakban. Mindemellett az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene állandó maradt, így nem tudta kihasználni az uniós felhasználás növekedését, és ezért csaknem 12 %-kal csökkent a piaci részesedése.

               (102)

               Tekintettel az időbeli egybeesésre egyfelől a dömpingelt behozatalnak a folyamatosan csökkenő árak melletti állandó növekedése – amely esetben szintén áralákínálást állapítottak meg az uniós árakhoz képest –, másfelől az uniós gazdasági ágazat stagnáló értékesítési volumene, piacvesztése és az árerózió között, ami veszteséges helyzetet eredményezett a mintába felvett gyártók között, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingelt behozatal tehető felelőssé az uniós gazdasági ágazat kárhelyzetéért.

         5.2.   Az egyéb tényezők hatásai

   5.2.1.   Harmadik országokból érkező behozatal

               (103)

               A figyelembe vett időszak alatt az egyéb harmadik országokból származó behozatal mennyisége a következőképpen alakult:

                  11. táblázat

                  Harmadik országokból származó behozatal

                           2012

                           2013

                           2014

                           Vizsgálati időszak

                           Harmadik országok összesen, az érintett ország kivételével

                           Volumen (tonna)

                           3 500 –5 000

                           2 000 –3 500

                           1 500 –3 000

                           2 000 –3 500

                              Mutató

                              100

                              75

                              44

                              63

                           Piaci részesedés (%)

                           2,4

                           1,7

                           1,0

                           1,3

                           Átlagár (EUR)

                           799

                           631

                           677

                           1 147

                              Mutató

                              100

                              79

                              85

                              143

                              Forrás: a dömpingre vonatkozó kérdőív és az ETPA becslései.

               (104)

               Az érintett országból származó behozatal szinte teljes egészében az Unióba irányuló behozatal. Az egyéb (az USA-ból és a Kínai Népköztársaságból származó) behozatal 37 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Az ilyen behozatal piaci részesedése 1,3 % volt a vizsgálati időszakban, vagyis a minimális (de minimis) szint alatt maradt, és nem valószínű, hogy kárt okozott az uniós gyártók számára vagy befolyásolta az okozati összefüggést.

         5.2.2.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

               (105)

               A mintába felvett uniós gyártók exportvolumene (független értékesítés) a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                  12. táblázat

                  A mintába felvett uniós gyártók exportteljesítménye

                           2012

                           2013

                           2014

                           Vizsgálati időszak

                           Exportmennyiség (tonna)

                           70 000 –90 000

                           90 000 –110 000

                           100 000 –120 000

                           95 000 –115 000

                              Mutató

                              100

                              125

                              135

                              127

                           Átlagár (EUR/tonna)

                           1 234

                           1 177

                           1 127

                           1 211

                              Mutató

                              100

                              95

                              91

                              98

                              Forrás: a kárra vonatkozó kérdőívek.

               (106)

               A független vevőkkel bonyolított export volumene 27 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt. Az árak csökkentek a figyelembe vett időszak során (– 2 %), de az uniós piaci árnál (– 11 %) kisebb mértékben. Tekintettel arra, hogy az exportpiacokon – a hanyatlás ellenére is – a jövedelmezőség jobb volt, mint az Unióban, az uniós gyártók megragadtak bizonyos exportálási lehetőségeket a kapacitáskihasználás maximalizálása és az állandó költségek csökkentése érdekében.

               (107)

               A fentiek alapján nem valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye kárt okozott az uniós gyártóknak és befolyásolta az okozati összefüggést.

         5.2.3.   Az USA-ban alkalmazott dömpingellenes vámok

               (108)

               Az exportáló gyártó azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat kárt szenvedett, mert a mintába felvett egyik gyártó nem tudott könnyű hőpapírt értékesíteni az USA-ban a termékre kirótt magas dömpingellenes vámok miatt.

               (109)

               Ezek a körülmények az egyik uniós gyártóra gyakoroltak némi hatást a termelési volumen tekintetében (lásd fent a (70) preambulumbekezdést). Ugyanezek a körülmények azonban nem befolyásolták az adott uniós gyártóra vonatkozó adatok többségét, így az uniós értékesítések jövedelmezőségét és a pénzforgalmat sem.

               (110)

               A hatás mindenesetre korlátozott az uniós gazdasági ágazat egészét tekintve. Ennek számos oka van. Egyrészt a probléma csak egy uniós gyártót érint – megjegyzendő, hogy a mintába felvett másik két gyártó, akikre nem vonatkoznak az intézkedések, növelték értékesítésüket az USA-ban. Másrészt a szóban forgó gyártónak sikerült ezt ellensúlyoznia az egyéb piacokra irányuló export növelésével. Végezetül pedig az USA 2015 februárjában megszüntette a szóban forgó dömpingellenes vámokat. Az összhatás tehát a vizsgálati időszakban csaknem a nullával volt egyenlő.

               (111)

               A fentiek alapján az USA-ban alkalmazott dömpingellenes vámok hatása nem tekinthető elég jelentősnek a teljes uniós gazdasági ágazat vonatkozásában ahhoz, hogy befolyásolja az okozati összefüggést.

         5.2.4.   A fenolmentes könnyű hőpapír áreróziója

               (112)

               Az exportáló gyártó azt állította, hogy az Unióban bekövetkezett áreróziót nem a koreai behozatal okozta, hanem inkább a fenolmentes könnyű hőpapír, az uniós gazdasági ágazat által gyártott és értékesített, de nem a Koreai Köztársaságból exportált termék árának a csökkenése. Ez az állítás az exportáló gyártóval kapcsolatban álló bizonyos vállalatok vételi árán alapul (két uniós gyártótól történő vásárlások).

               (113)

               E tekintetben mindenekelőtt azt kell megjegyezni, hogy a fent leírtak szerint (lásd a (20) és a további preambulumbekezdést) a fenolmentes könnyű hőpapír helyettesíthető a fenoltartalmú könnyű hőpapírral és azzal versenyben áll, így annak árait is befolyásolhatja a koreai behozatal és a teljes piac, ahol a fenoltartalmú könnyű hőpapír túlsúlya jellemző (az uniós felhasználás 84 %-a). Az uniós gazdasági ágazat adatai továbbá azt mutatják, hogy a figyelembe vett időszak során a fenolmentes könnyű hőpapír értékesítési egységárai kevésbé csökkentek, mint a fenoltartalmú könnyű hőpapír értékesítési egységárai. Így tehát az árerózió még nagyobb jelentőséggel bír, ha figyelmen kívül hagyjuk az uniós gazdasági ágazat fenolmentes könnyű hőpapír értékesítéseinek a hatását. Lényegesnek találták továbbá az alákínálásnak a hasonló terméktípusok összehasonlításán alapuló, vagyis a nem importált fenolmentes típusok kizárásával történő kiszámítását.

         5.2.5.   Egyéb okok

               (114)

               Egyes felek szerint az uniós gyártók szenvedtek a köztük lévő fokozódó versenytől (a kapacitáskihasználásért), a magas költségektől (a nyersanyagárak világméretű emelkedése miatt, ami az USD/EUR átváltási árfolyamához, valamint az emelkedő munkaerő- és energia költségekhez köthető), a globális internettől és a digitalizálás fokozódásától (pl. több elektronikus fizetés), valamint a nagy kiskereskedelmi láncok (benzinkutak és szupermarketek) árleszorító hatásától. Azonban e tényezők egyikéről sem volt megállapítható, hogy befolyásolják a jelentős kár és a Koreai Köztársaságból érkező dömpingelt behozatal közötti okozati összefüggést.

               (115)

               Nincs a versenyellenes gyakorlatra vonatkozó bizonyíték. Az iratok alapján semmi nem utal az uniós gyártók közötti tisztességtelen versenyre (a kapacitáskihasználásért).

               (116)

               A magas költségekre vonatkozó állítást illetően meg kell jegyezni, hogy az uniós gyártók szorosan visszafogták a költségeket a figyelembe vett időszakban, azok csak kis mértékben növekedtek (+ 3 %). Ez a növekedés magában foglalja a papíripari rostanyag árak változásait (amik a könnyű hőpapír összköltségének kb. egyharmadát teszik ki), az energiaköltségeket, valamint a munkaerőköltségeket; ez utóbbi a (85)–(86) preambulumbekezdésben részletesebben elemzésre kerül.

               (117)

               A vizsgálat során nem került megerősítésre, hogy a globális internet és a digitalizálás fokozódása (vagyis több elektronikus fizetés) az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár forrása lehet. Ezzel szemben megállapításra került, hogy az Unió könnyű hőpapír felhasználása folyamatosan nő.

               (118)

               Az érdekelt felek nem nyújtottak be alapos bizonyítékot a nagy kiskereskedelmi láncok (benzinkutak és szupermarketek) árleszorító hatására vonatkozó állítás alátámasztására, és azt a vizsgálat sem tudta megerősíteni.

               (119)

               Megjegyzendő továbbá, hogy a vizsgálat rámutatott arra, hogy az uniós gyártók a közelmúltban szerkezetátalakítási és átszervezési folyamatokon mentek keresztül versenyképességük javítása érdekében. E folyamatok némelyike még mindig tart, és az előirányzott konkrét intézkedések közül néhányat – bizonyos beruházásokat – hátráltatott a dömpingelt behozatalnak az adott gyártók jövedelmezőségére gyakorolt hatása, ami ezáltal befolyásolta tőkebevonási képességüket is. Erről a tényezőről tehát nem volt megállapítható, hogy befolyásolja a jelentős kár és a Koreai Köztársaságból érkező dömpingelt behozatal közötti okozati összefüggést.

         5.3.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

               (120)

               A fentiek alapján a Bizottság az eljárás e szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt az érintett országból származó dömpingelt behozatal okozta, és a többi tényező – akár külön-külön, akár együttesen vizsgálva – nem befolyásolta ezt az okozati összefüggést.

               (121)

               A Bizottság megkülönböztette és szétválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól. Az azonosított egyéb tényezők – így az uniós gyártók exportteljesítménye, az USA-ban alkalmazott dömpingellenes vámok, a magasabb költségek és a számos racionalizálási folyamat – tekintetében ideiglenesen megállapítást nyert, hogy azok még az esetleges együttes hatásukat tekintetbe véve sem befolyásolják az okozati összefüggést.

         6.   AZ UNIÓS ÉRDEK

               (122)

               Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy annak ellenére, hogy megállapításra került a kárt okozó dömping, jelen esetben az intézkedések elfogadása biztosan nem sértené-e az uniós érdeket. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, a különböző szinteken tevékenykedő kereskedők és a felhasználók érdekeit is.

         6.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

               (123)

               Az uniós gazdasági ágazat három tagállamban (Németországban, Spanyolországban és Finnországban) található öt gyártót foglal magában. Egyikük sem ellenezte a vizsgálat megindítását.

               (124)

               Az összes uniós gyártó aktívan részt vett a vizsgálatban, és azzal érvelt, hogy az intézkedések bevezetése hozzájárulna a munkahelyek megőrzéséhez, elősegítené a nagyobb beruházásokat és segítene megfordítani azt a csökkenő jövedelmezőségi tendenciát, ami azóta megfigyelhető, amióta a koreai exportőr megjelent az EU piacán.

               (125)

               Az uniós gazdasági ágazat a múltban már jelentős szerkezetalakításon ment keresztül, és folyamatosan figyelmet szentel arra, hogy javítsa hatékonyságát a termelési folyamatban. A fenti 4. táblázatban szereplő, termelési volumenre vonatkozó számadatok és az (53)–(55) preambulumbekezdésben leírt uniós felhasználás összevetése arra mutat rá, hogy az egyik fél állításával ellentétben az uniós gazdasági ágazat képes a kereslet kielégítésére az Unióban. A 4. táblázatban bemutatott magas kapacitáskihasználási arány nem jelenti azt, hogy az uniós gazdasági ágazat nem képes többet termelni. Egyfelől az uniós gyártók olyan többcélú berendezésekkel rendelkeznek, amelyek lehetővé teszik, hogy termelést átirányítsák egy másik termékre. Másfelől az a kisebb uniós gyártó, amelyik fokozatosan beszünteti a szóban forgó termék gyártását, tisztességes verseny esetén újragondolhatja ezt a döntését.

               (126)

               A várakozások szerint az intézkedések bevezetése ismét egyenlő versenyfeltételeket és tisztességes árszintet eredményez majd az uniós piacon, és javítani fogja az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét, amíg az a tőkeigényes ágazat szempontjából normálisnak tekinthető szintet ér el. Ha nem lennének vámok, egyes uniós gyártóknak esetleg csökkenteniük kellene a könnyű hőpapír gyártási tevékenységüket, vagy akár fel kellene hagyniuk azzal, és munkahelyeket kellene megszüntetniük. Ez a verseny csökkenéséhez vezetne a piacon, és sok felhasználó számára még korlátozottabb beszállítói forrásokat eredményezne.

               (127)

               Amennyiben elmarad az intézkedések bevezetése, az uniós gazdasági ágazat minden bizonnyal még kedvezőtlenebb helyzetbe kerül. Valószínűleg további nyereségvesztés és piacvesztés fog bekövetkezni, mivel semmi sem indokolja azt a megállapítást, hogy az árerózió le fog állni intézkedések nélkül.

               (128)

               Ennek megfelelően a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes vámok kivetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.

         6.2.   Egyéb érdekelt felek érdeke

               (129)

               A bizottsági szolgálatok 50 érdekelt félnek küldtek kérdőívet. Ezeknek azonban nem mindegyike töltötte ki a kérdőívet: 25 átalakító, különböző szinteken tevékenykedő kereskedők és egy szövetség (az Európai Papíripari Szövetség, CEPI) nyújtott be beadványokat, de ténylegesen csak 14 fél töltötte ki a kérdőívet. Ezek a válaszok azonban nem mindig voltak kimerítőek, némelyikük pedig csupán olyan állítás volt, amit nem támasztottak alá igazolható bizonyítékokkal.

               (130)

               A kérdőívet kitöltő átalakítók közül hárman annak adtak hangot, hogy támogatják az intézkedéseket, leginkább azért, mert az intézkedések visszaállítanák a tisztességes versenyfeltételeket az EU piacán. A könnyű hőpapír beszerzési volumen tekintetében ezek az átalakítók nagyobb jelentőségűek, mint azok, amelyek nem fejezték ki a véleményüket vagy ellenezték az intézkedéseket. A CEPI is támogatta az intézkedéseket, és azt állította, hogy az általános beszállítói iparágakat, a független átalakítókat és a végfelhasználókat hátrányosan érintené a koreai dömpingelt behozatal.

               (131)

               Az intézkedések bevezetését ellenző felek papírhiánytól és áremelkedésektől tartanak, valamint az alternatív beszállítói források hiányától, az uniós gyártók versenyellenes gyakorlatától, végezetül pedig egyes átalakítási tevékenységek és/vagy átalakítók megszűnésétől. A vizsgálat ugyanakkor rámutatott arra, hogy számos rendelkezésre álló beszállítói forrás van az Európai Unióban, nincs az uniós gyártók versenyellenes gyakorlatára utaló jel, és az intézkedések bevezetése nem járna jelentős áremelkedésekkel, a dömpingkülönbözet szintjét is szem előtt tartva.

               (132)

               Végezetül pedig az exportáló gyártó és a Koreai Köztársaság kormánya egyaránt azt állította, hogy az uniós érdek vizsgálata során figyelembe kell venni a Hansol-csoport által az Unióban 2013–2016 között eszközölt beruházásokat, valamint a kapcsolatban álló átalakítókhoz tartozó számos munkahelyet. Ugyanakkor azonban nem nyújtottak be konkrétan a könnyű hőpapír gyártásra vonatkozó bizonyítékokat.

               (133)

               Ezenfelül, mivel az intézkedés csak visszaállítaná az uniós piacon a tisztességes versenyt, úgy tekinthető, hogy a dömpingellenes intézkedések azt fogják eredményezni, hogy az érintett termék kárt nem okozó árakon kerül majd be az Unióba. Ez várhatóan előnyös lesz a független átalakítók számára.

               (134)

               Ennek megfelelően a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes vámoknak az intézkedéseket ellenző felekre gyakorolt hatása nem haladja meg az intézkedéseknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt pozitív hatását. Azon felek tekintetében, amelyek nem megalapozott beadványokat nyújtottak be, a vizsgálat során nem lehetett kimutatni, hogy az intézkedések bevezetésének jelentős hatása lenne, vagy egyáltalán lenne valamilyen hatása rájuk nézve.

         6.3.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

               (135)

               A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem álltak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján a könnyű hőpapír Koreai Köztársaságból származó behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése a vizsgálat e szakaszában nem szolgálja az Unió érdekét.

         7.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

               (136)

               A Bizottság dömpinggel, kárral, okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetései alapján ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

         7.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges mérték (kárkülönbözet)

               (137)

               Az intézkedések szintjének megállapításához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg.

               (138)

               A kár abban az esetben szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná termelési költségeit, és a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése révén olyan adózás előtti nyereségre tudna szert tenni, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül ésszerűen elérhet.

               (139)

               Panaszában a panaszos arra kérte a Bizottságot, hogy ésszerű, kárt nem okozó haszonkulcsként az árbevétel „kb. 10 %-át” alkalmazza. A vizsgálat rámutatott arra, hogy mielőtt a Koreából származó behozatal fellendülése jelentős hatást gyakorolt volna, az uniós gazdasági ágazat tényleges jövedelmezősége 13 % volt 2012-ben, és 11,5 % 2013-ban. Mindezek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ágazat által a legutóbbi reprezentatív évben, vagyis 2013-ban elért haszonkulcs megfelelő alapot nyújt a nyereségcél megállapításához.

               (140)

               Mindezek alapján a Bizottság a fent említett 11,5 %-os haszonkulcsnak és a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatti termelési költségének összeadásával meghatározta a hasonló termék uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árát.

               (141)

               A Bizottság ezt követően az érintett országbeli együttműködő exportáló gyártó – az áralákínálás kiszámításához meghatározott – súlyozott átlagos importára, valamint a mintába felvett uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagos ára összehasonlításának alapján meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki. A kárkülönbözet ideiglenesen 35,8 %-ban került meghatározásra.

         7.2.   Ideiglenes intézkedések

               (142)

               A Koreai Köztársaságból származó könnyű hőpapír behozatalára átmeneti dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A Bizottság elvégezte a kárkülönbözetek és a dömpingkülönbözetek összehasonlítását. A vámok összegét a dömping- és a kárkülönbözet közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni, vagyis a dömpingkülönbözet szintjén.

               (143)

               A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

                           Ország

                           Vállalat

                           Dömpingkülönbözet

                           Kárkülönbözet

                           Ideiglenes dömpingellenes vám

                           Koreai Köztársaság

                           Hansol-csoport (a Hansol Paper Co., Ltd és a Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%)

                           12,1

                           35,8

                           12,1

                           Minden más vállalat (%)

                           12,1

                           35,8

                           12,1

               (144)

               Amint az az (50) preambulumbekezdésben is kifejtésre került, ebben az esetben az együttműködés szintje magas, mivel a vizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló teljes kivitelt az együttműködő exportáló gyártók általi behozatal tette ki. Ennélfogva a maradék dömpingellenes vám az együttműködő vállalat szintjén alapul.

               (145)

               Ha a későbbiek folyamán valamely vállalat megváltoztatja a nevét, a vállalat kérheti ezen egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (6). A kérelemnek tartalmaznia kell az összes olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, a névváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítés kerül közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               (146)

               A dömpingellenes vámok megfelelő végrehajtása érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba.

         8.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

               (147)

               A felelősségteljes ügyvitel érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket, és/vagy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

               (148)

               Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatban tett ténymegállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a vizsgálat végleges szakaszában módosítják,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   A Bizottság ideiglenes dömpingellenes vámot vet ki a következő termék behozatalára: a jelenleg az ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 és ex 4823 90 85 KN-kód alá besorolt (TARIC-kód: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520), a Koreai Köztársaságból származó egyes, legfeljebb 65 gr/m2 tömegű, legalább 20 cm szélességű és (a papírral együtt) legalább 50 kg tömegű és legalább 40 cm átmérőjű tekercsben (a továbbiakban: óriástekercs) kiszerelt könnyű hőpapírok, egyik vagy mindkét oldalán alapréteggel bevonva is; egyik vagy mindkét oldalán hőérzékeny anyaggal bevonva, fedőréteggel is.
   (2)   Az (1) bekezdésben leírt termék vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vám mértéke 12,1 %.
   (3)   Az (1) bekezdésben említett termék Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
   (4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.
   2. cikk
   (1)   Az érdekelt felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított 25 naptári napon belül:

               a)

               kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták;

               b)

               írásban benyújthatják észrevételeiket a Bizottságnak; valamint

               c)

               kérhetik a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

         (2)   Az (EU) 2016/1036 21. cikkének (4) bekezdésében említett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított 25 naptári napon belül észrevételeket tehetnek az ideiglenes intézkedések alkalmazására vonatkozóan.
   3. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
   Az 1. cikket hat hónapig kell alkalmazni.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. november 16-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

      (2)  A Tanács 1225/2009/EK rendeletét (HL L 343., 2009.12.22., 51. o.) hatályon kívül helyezte az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet).

      (3)  HL C 62., 2016.2.18., 7. o.

      (4)  Ez az információ azért van egy tartományon belül megadva, mert fennáll annak a kockázata, hogy a mintába felvett vállalat visszafejti versenytársai adatait.

      (5)  A Bizottság 451/2011/EU végrehajtási rendeletének (73) preambulumbekezdése (HL L 128., 2011.5.14., 1. o.).

      (6)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.


title: A Bizottság (EU) 2016/236 végrehajtási rendelete (2016. február 18.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               19.2.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 44/9

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/236 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. február 18.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. február 18-án .

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET

         Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  EG

                  86,9

                  IL

                  283,6

                  MA

                  97,2

                  SN

                  172,2

                  TN

                  107,9

                  TR

                  102,0

                  ZZ

                  141,6

                  0707 00 05

                  MA

                  84,3

                  TR

                  183,9

                  ZZ

                  134,1

                  0709 91 00

                  TN

                  173,6

                  ZZ

                  173,6

                  0709 93 10

                  MA

                  44,6

                  TR

                  164,5

                  ZZ

                  105,0

                  0805 10 20

                  CL

                  98,4

                  EG

                  45,1

                  IL

                  62,6

                  MA

                  58,5

                  TN

                  50,3

                  TR

                  60,8

                  ZZ

                  62,6

                  0805 20 10

                  IL

                  124,1

                  MA

                  86,5

                  TR

                  84,6

                  ZZ

                  98,4

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  EG

                  68,8

                  IL

                  140,8

                  MA

                  121,2

                  TR

                  60,5

                  ZZ

                  97,8

                  0805 50 10

                  EG

                  91,9

                  IL

                  96,1

                  MA

                  74,1

                  TR

                  92,9

                  ZZ

                  88,8

                  0808 10 80

                  CL

                  93,3

                  US

                  110,4

                  ZZ

                  101,9

                  0808 30 90

                  CL

                  235,9

                  CN

                  89,3

                  TR

                  81,0

                  ZA

                  100,9

                  ZZ

                  126,8

         (1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Bizottság 726/2011/EU végrehajtási rendelete ( 2011. július 25. ) az 543/2011/EU végrehajtási rendeletnek az almára kivetett kiegészítő vám küszöbszintjei tekintetében történő módosításáról

text:
               26.7.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 194/25

         A BIZOTTSÁG 726/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2011. július 25.)
   az 543/2011/EU végrehajtási rendeletnek az almára kivetett kiegészítő vám küszöbszintjei tekintetében történő módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és különösen annak 4. cikkével összefüggésben értelmezett 143. cikke b) pontjára,
   mivel:

               (1)

               Az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) rendelkezik a XVIII. mellékletében felsorolt termékek behozatalának felügyeletéről. Ezt a felügyeletet a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (3) 308d. cikkében meghatározott szabályoknak megfelelően kell gyakorolni.

               (2)

               A többoldalú kereskedelmi tárgyalások uruguayi fordulóján megkötött mezőgazdasági megállapodás (4) 5. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában és a 2008., a 2009. és a 2010. évre vonatkozóan rendelkezésre álló legfrissebb adatok fényében indokolt kiigazítani az almára kivetett kiegészítő vám küszöbszintjét.

               (3)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (4)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet XVIII. mellékletének helyébe az e rendelet mellékletében található szöveg lép.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
   Ezt a rendeletet 2011. szeptember 1-jétől kell alkalmazni.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2011. július 25-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      (3)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o.

      (4)  HL L 336., 1994.12.23., 22. o.

      MELLÉKLET

            „XVIII. MELLÉKLET

               KIEGÉSZÍTŐ BEHOZATALI VÁMOK: IV. CÍM, I. FEJEZET, 2. SZAKASZ

            A Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó szabályok sérelme nélkül a termékek megnevezése csupán tájékoztató jellegűnek tekintendő. E melléklet alkalmazásában a kiegészítő vámok alkalmazási körét az e rendelet elfogadásának időpontjában érvényes KN-kódok alkalmazási köre határozza meg.

                        Tételszám

                        KN-kód

                        Árumegnevezés

                        Alkalmazási időszak

                        Küszöbszint
                        (tonna)

                        78.0015

                        0702 00 00

                        Paradicsom

                        október 1-jétől május 31-ig

                        481 625

                        78.0020

                        június 1-jétől szeptember 30-ig

                        44 251

                        78.0065

                        0707 00 05

                        Uborka

                        május 1-jétől október 31-ig

                        31 289

                        78.0075

                        november 1-jétől április 30-ig

                        26 583

                        78.0085

                        0709 90 80

                        Articsóka

                        november 1-jétől június 30-ig

                        17 258

                        78.0100

                        0709 90 70

                        Cukkini

                        január 1-jétől december 31-ig

                        57 955

                        78.0110

                        0805 10 20

                        Narancs

                        december 1-jétől május 31-ig

                        368 535

                        78.0120

                        0805 20 10

                        Clementine

                        november 1-jétől február végéig

                        175 110

                        78.0130

                        0805 20 30
                        0805 20 50
                        0805 20 70
                        0805 20 90

                        Mandarin (ideértve a tangerine és a satsuma fajtát is); wilking és hasonló citrushibridek

                        november 1-jétől február végéig

                        115 625

                        78.0155

                        0805 50 10

                        Citrom

                        június 1-jétől december 31-ig

                        346 366

                        78.0160

                        január 1-jétől május 31-ig

                        88 090

                        78.0170

                        0806 10 10

                        Csemegeszőlő

                        július 21-től november 20-ig

                        80 588

                        78.0175

                        0808 10 80

                        Alma

                        január 1-jétől augusztus 31-ig

                        700 556

                        78.0180

                        szeptember 1-jétől december 31-ig

                        65 039

                        78.0220

                        0808 20 50

                        Körte

                        január 1-jétől április 30-ig

                        229 646

                        78.0235

                        július 1-jétől december 31-ig

                        35 541

                        78.0250

                        0809 10 00

                        Kajszibarack

                        június 1-jétől július 31-ig

                        5 794

                        78.0265

                        0809 20 95

                        Cseresznyefélék a meggy kivételével

                        május 21-től augusztus 10-ig

                        30 783

                        78.0270

                        0809 30

                        Őszibarack, beleértve a nektarint is

                        június 11-től szeptember 30-ig

                        5 613

                        78.0280

                        0809 40 05

                        Szilva

                        június 11-től szeptember 30-ig

                        10 293”


title: A Bizottság (EU) 2017/923 végrehajtási rendelete (2017. május 24.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Traditional Welsh Cider [OFJ])

text:
               31.5.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 140/4

         A BIZOTTSÁG (EU) 2017/923 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2017. május 24.)
   egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Traditional Welsh Cider [OFJ])
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában az Egyesült Királyság kérelmét (2) a „Traditional Welsh Cider” elnevezés bejegyzésére.

               (2)

               A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Traditional Welsh Cider” elnevezést be kell jegyezni,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A „Traditional Welsh Cider” (OFJ) elnevezés bejegyzésre kerül.
   Az első albekezdésben említett elnevezés a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. melléklete szerinti 1.8. osztályba – A Szerződés I. mellékletében felsorolt egyéb termékek (fűszerek stb.) – tartozó terméket jelöl.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2017. május 24-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Phil HOGAN

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

      (2)  HL C 29., 2017.1.28., 27. o.

      (3)  A Bizottság 668/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 13.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).