title: A Bizottság (EU) 2018/1469 végrehajtási rendelete (2018. október 1.) az Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

text:
                  2.10.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 246/20

         A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1469 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2018. október 1.)
         az Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
         mivel:
         1.   ELJÁRÁS

         1.1.   Előző vizsgálatok és meglévő intézkedések

                     (1)

                     A Tanács a 2320/1997/EK rendelettel (2) dömpingellenes vámokat vetett ki a többek között Oroszországból származó, egyes varrat nélküli vas- és ötvözetlen acélcsövek behozatalára. A Bizottság 2000/70/EK határozatával (3) elfogadta egy oroszországi exportőr kötelezettségvállalását. A Tanács a 348/2000/EK rendelettel (4) dömpingellenes vámokat vetett ki a Horvátországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és ötvözetlen acélcsövek behozatalára. A Tanács az 1322/2004/EK tanácsi rendelettel (5) úgy határozott, hogy a többek között Oroszországból származó behozatalokra vonatkozó, hatályban lévő intézkedéseket óvatosságból – egyes uniós termelők múltbeli versenyellenes magatartása miatt – nem kell alkalmazni (lásd az említett rendelet (9) preambulumbekezdését).

                     (2)

                     Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésének megfelelően lefolytatott felülvizsgálatot követően a Tanács a 258/2005/EK rendelettel (6) módosította a 348/2000/EK rendelet által bevezetett végleges intézkedéseket, hatályon kívül helyezte az ugyanazon rendelet 2. cikkében meghatározott vámmentesség lehetőségét, és 38,8 %-os dömpingellenes vámot vetett ki a Horvátországból érkező behozatalokra, valamint 64,1 %-os dömpingellenes vámot az Ukrajnából érkező behozatalokra, a Dnepropetrovsk Tube Works-től (DTW) származó behozatal kivételével, amelyre 51,9 %-os dömpingellenes vám vonatkozott.

                     (3)

                     A 2005/133/EK határozattal (7) a Bizottság a Horvátországra és Ukrajnára vonatkozó végleges intézkedéseket 2005. február 18-i hatállyal kilenc hónapos időtartamra részlegesen felfüggesztette. A részleges felfüggesztést az 1866/2005/EK tanácsi rendelet (8) további egy évvel meghosszabbította.

                     (4)

                     A Tanács 954/2006/EK rendeletével (9) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Horvátországból, Oroszországból és Ukrajnából származó, egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára, hatályon kívül helyezte a 2320/97/EK és a 348/2000/EK rendeleteket, és megszüntette a többek között Oroszországból származó, egyes varrat nélküli vas- és ötvözetlen acélcsövek behozatalára vonatkozó dömpingellenes vámok időközi és hatályvesztési felülvizsgálatát, valamint a többek között Horvátországból, Oroszországból, és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és ötvözetlen acélcsövek behozatalára kivetett dömpingellenes vámok időközi felülvizsgálatát (a továbbiakban: a legutóbbi vizsgálat).

                     (5)

                     A C-191/09. P. C-200/09. P. sz. Tanács és Bizottság kontra Interpipe Niko Tube és Interpipe NTRP egyesített ügyekben 2012. február 16-án hozott ítéletével a Bíróság elutasította a Tanács által a Törvényszék 2009. március 10-i ítéletével szemben benyújtott fellebbezést (10), és megsemmisítette a 2006/954/EK rendelet 1. cikkét annak az Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT és az Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (együttesen: Interpipe Group) által gyártott termékekre kivetett dömpingellenes vám azon hányadára vonatkozó részében, amely meghaladta azt a vámtételt, amely akkor lett volna alkalmazandó, ha a Sepco SA kapcsolt kereskedő közvetítőjén keresztül bonyolított értékesítés tekintetében az exportárat nem igazítják ki jutalékkal (11). Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 266. cikkével összhangban a Bizottság megtette az ítéletben foglaltak teljesítéséhez szükséges lépéseket, és a Törvényszék, valamint a Bíróság útmutatása alapján újraszámította az Interpipe csoportra vonatkozó dömpingellenes vámot. Az 540/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelet (12) helyesbítette a 954/2006/EK rendelet azon szempontjait, amelyekről megállapították, hogy nincsenek összhangban az alaprendelettel, és amelyek az említett rendelet egyes részeinek megsemmisítéséhez vezettek. A rendelet érvényben hagyta a 954/2006/EK tanácsi rendeletben szereplő többi megállapítást. Újraszámítást követően a Tanács az Interpipe csoportra vonatkozó jelenleg hatályos dömpingellenes vám mértékét az érintett termék tekintetében 17,7 %-ban állapította meg.

                     (6)

                     585/2012/EU rendeletével (13) a Tanács hatályvesztési felülvizsgálatot követően végleges dömpingellenes vámokat vetett ki az Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára, továbbá megszüntette a Horvátországból származó egyes varrat nélküli vas- és ötvözetlen acélcsövek behozatalával kapcsolatos dömpingellenes intézkedéseket (a továbbiakban: az előző hatályvesztési felülvizsgálat).

                     (7)

                     Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően 795/2012/EU rendeletével (14), valamint 1269/2012/EU rendeletével (15) a Tanács több oroszországi és ukrajnai exportáló gyártó tekintetében módosította az 585/2012/EU rendelettel bevezetett végleges intézkedéseket.

                     (8)

                     A jelenleg hatályos dömpingellenes vám 35,8 % az Oroszországból származó behozatalokra a következő kivételekkel: a Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant és a Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), az OAO Volzhsky Pipe Plant, az OAO Taganrog Metallurgical Works, az OAO Sinarsky Pipe Plant és az OAO Seversky Tube Works (28,7 %), valamint 25,7 % az Ukrajnából származó behozatalokra a következő kivételekkel: az OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), a LLC Interpipe Niko Tube és az OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (13,8 %).

               1.2.   Hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

                     (9)

                     A Bizottság 2017. július 4-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) (16) bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján az Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatban hatályvesztési felülvizsgálatot indít.

                     (10)

                     A vizsgálat megindítására azt követően került sor, hogy a kellően megindokolt kérelmet 2017. március 30-án a varrat nélküli acélcsövek uniós ágazatával foglalkozó védelmi bizottság (a továbbiakban: kérelmező) benyújtotta azon gyártók nevében, amelyek termelése az egyes varrat nélküli csövek teljes uniós termelésének több mint 25 %-át teszi ki. A kérelmet azzal indokolták, hogy az intézkedések hatályvesztése Ukrajna esetében valószínűleg a dömping folytatódását, Oroszország esetében a dömping megismétlődését, valamint az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődését eredményezné.

               1.3.   Párhuzamos részleges időközi felülvizsgálat

                     (11)

                     A Bizottság 2018. május 7-én az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges felülvizsgálatot indított a többek között Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalával kapcsolatban (17). Az időközi felülvizsgálat az exportáló gyártók egy ukrajnai csoportja, az Interpipe csoport kérelmére indult, és terjedelme az említett kérelmezőt illető dömping vizsgálatára irányul.

               1.4.   Vizsgálat

            Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

                     (12)

                     A dömping és a károkozás folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2016. július 1. és 2017. június 30. közötti időszakra terjedt ki (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak). A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2014. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

            Az érintett felek

                     (13)

                     A Bizottság hivatalosan értesítette az exportáló gyártókat, importőröket, az ismert felhasználókat, az exportáló országok képviselőit, a kérelmezőt és a felülvizsgálat megindítása iránti kérelemben említett uniós gyártókat. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérjenek.

            Mintavétel

                     (14)

                     Tekintettel az oroszországi és ukrajnai exportáló gyártók, valamint az importőrök nagy számára, a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben eredetileg felmerült, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételre kerüljön sor az exportáló gyártók és az importőrök körében. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a fenti feleket, hogy az eljárás megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.

                     (15)

                     A határidőn belül mindössze két exportáló gyártó (a TMK csoport és a ChTPZ csoport, a továbbiakban együttesen: az oroszországi exportáló gyártók két csoportja), valamint egy ukrajnai exportáló gyártó (az Interpipe csoport) jelentkezett. A Bizottság ezért úgy határozott, hogy nem végez mintavételt az exportáló gyártók körében.

                     (16)

                     Egy importőr sem bocsátotta rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat, és jelezte együttműködési szándékát a Bizottságnak. Az eljárás megindításakor azonban négy importőr elküldte beadványát. A Bizottság ezért úgy határozott, hogy nem végez mintavételt.

                     (17)

                     A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte továbbá, hogy az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Az eljárás megindítása előtt tizenkét uniós gyártó bocsátotta rendelkezésre a minta kiválasztásához kért információkat és jelezte együttműködési szándékát a Bizottságnak. A Bizottság ennek alapján ideiglenesen egy három gyártóból álló mintát választott ki, amelyet a termelési volumen és a hasonló termék Unióban történő értékesítése tekintetében az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan reprezentatívnak ítélt.

                     (18)

                     Miután a mintában szereplő egyik uniós gyártó együttműködése nem volt megfelelő, az érintett vállalat tekintetében az alaprendelet 18. cikkében foglalt rendelkezés alkalmazását követően a Bizottság a szóban forgó előzetesen kiválasztott gyártót két másik uniós gyártóval helyettesítette. Az uniós gyártókból álló végleges mintában így az Arcelor Mittal Tubular Products, a Benteler Steel Tube GmbH, a Dalmine S.p.A., valamint a Zeleziarne Podbrezova a.s. szerepel.

            Kérdőívek

                     (19)

                     A Bizottság ennek megfelelően az eredeti és a végleges mintában szereplő összesen öt uniós gyártó, négy importőr, az oroszországi exportáló gyártók két csoportja, valamint az Interpipe csoport részére küldött kérdőívet.

                     (20)

                     Az oroszországi exportáló gyártók két csoportja közül egyik sem válaszolt a kérdőívre. Az oroszországi hatóságok tájékoztatást kaptak az együttműködés hiányáról, valamint arról, hogy a Bizottság az alaprendelet 18. cikkét szándékozik alkalmazni.

                     (21)

                     Ennek ellenére mindkét gyártó elküldte észrevételeit, amelyekben vitatták a felkérés pontosságát, és ellenezték az intézkedések folytatását.

                     (22)

                     A kitöltött kérdőívet az öt uniós gyártó, valamint az egyedüliként együttműködő ukrajnai exportáló gyártó küldte vissza. Kitöltött kérdőív a négy uniós importőrtől sem érkezett.

            Ellenőrző látogatások

                     (23)

                     A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping és az abból eredő kár esetleges folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének, valamint az uniós érdek meghatározásához szükségesnek ítélt. A következő vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásokra:

                                    Uniós gyártók:

                                             —

                                             Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Cseh Köztársaság,

                                             —

                                             Benteler Steel Tube GmbH, Paderborn, Németország,

                                             —

                                             Dalmine S.p.A., Bergamo, Olaszország,

                                             —

                                             Zeleziarne Podbrezova a.s., Podbrezova, Szlovákia, valamint a vele kapcsolatban álló kereskedők: Pipex Italia S.p.A., Arona, Olaszország, és Slavrur Sp. z o.o., Stalowa Wola, Lengyelország,

                                             —

                                             Vallourec Deutschland GmbH, Boulogne Billancourt, Franciaország.

                                    Ukrajnai exportáló gyártó:

                                             —

                                             Az Interpipe csoport (OJSC Interpipe NTRP, Dnyepropetrovszk, Ukrajna, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukrajna) és a vele kapcsolatban álló kereskedelmi társaságok: LLC Interpipe Ukraine, Dnyepropetrovszk, Ukrajna, Interpipe Europe SA, Lugano, Svájc, valamint Interpipe Central Trade GmbH, Frankfurt, Németország.

            Az eljárás további menete

                     (24)

                     A Bizottság 2018. július 13-án nyilvánosságra hozta azokat a lényeges tényeket és szempontokat, amelyek alapján végleges dömpingellenes vámot tervez kivetni az Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és ötvözetlen acélcsövek behozatalára.

                     (25)

                     Észrevételek érkeztek az oroszországi exportáló gyártók két csoportjától, az Interpipe csoporttól, Ukrajna Európai Unió mellett működő képviseletétől, valamint az Oroszországi Föderáció Európai Unió mellett működő állandó képviseletétől. 2018. augusztus 8-án meghallgatásra került sor az oroszországi exportáló gyártók két csoportja, az Oroszországi Föderáció Európai Unió mellett működő állandó képviselete, valamint a Bizottság szolgálatai részvételével. A Bizottság szolgálatai ugyanazon a napon meghallgatták az Interpipe csoportot is. Az Interpipe csoport észrevételei alapján a vállalat részére két kiegészítő nyilvánosságra hozatalra került sor az Ukrajnára vonatkozó elemzéssel, valamint egyes vállalatspecifikus kérdésekkel kapcsolatban.

                     (26)

                     A Bizottság mérlegelte és indokolt esetben figyelembe vette az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket.

               2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

         2.1.   Az érintett termék

                     (27)

                     Az érintett termék ugyanaz, mint a legutóbbi vizsgálatban, amely a jelenleg hatályos intézkedések bevezetését eredményezte, azaz a jelenleg az ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 és ex 7304 59 93 KN-kód alá tartozó (18) (7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 és 7304599320 TARIC-kód), Oroszországból és Ukrajnából származó, legfeljebb 406,4 mm külső átmérőjű, kör keresztmetszetű, egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek, amelyek szénegyenértéke (Carbon Equivalent Value, CEV) a Nemzetközi Hegesztési Intézet (International Institute of Welding, IIW) képlete és a kémiai elemzés (19) szerint nem haladja meg a 0,86-ot (a továbbiakban: érintett termék).

                     (28)

                     Az érintett termék alkalmazása nagyon változatos, használják folyadékok szállításához vezetékként, az építőiparban cölöpként, mechanikus használatra, gázvezetékként, kazáncsőként, és OCTG-csőként fúráshoz, burkoláshoz és csövezéshez az olajiparban.

                     (29)

                     A varrat nélküli csöveket különféle formában szállítják a felhasználókhoz. Lehetnek pl. galvanizálva, menetezve, szállíthatják zöld csőként (azaz hőkezelés nélkül), speciális véggel, eltérő átmérővel, méretre vágva vagy nem vágva. A csövekre nincs általánosított szabványméret, ezzel magyarázható, hogy a varrat nélküli csövek zöme miért készül a fogyasztók megrendelése alapján. A varrat nélküli csöveket rendszerint hegesztéssel kapcsolják össze. Egyes esetekben azonban menettel is összekapcsolhatók vagy önmagukban használhatók, bár hegeszthetők maradnak. A vizsgálat kimutatta, hogy valamennyi varrat nélküli cső ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek.

               2.2.   A hasonló termék

                     (30)

                     Amint azt a legutóbbi és az előző vizsgálatok is megállapították, és e hatályvesztési felülvizsgálat is megerősítette, az Unióba Oroszországból és Ukrajnából exportált termék, az e két országban előállított és azok hazai piacán eladott termék, valamint az Unióban az uniós gyártók által előállított és értékesített termék ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik, és végső felhasználásaik is megegyeznek, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek tekintendők.

               3.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

                     (31)

                     A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése.

               3.1.   Oroszország

         3.1.1.   Dömping a felülvizsgálati időszak alatt

         3.1.1.1.   Előzetes megjegyzések

                     (32)

                     A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően először megvizsgálta, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése az Oroszországból származó dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.

                     (33)

                     mivel a (20) preambulumbekezdésben említett módon az oroszországi exportáló gyártók egyike sem működött együtt a vizsgálat folyamán, a Bizottság az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényekre alapozta az átfogó elemzését, ezen belül a dömpingszámítást is.

                     (34)

                     Következésképpen a Bizottság a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben foglalt információk és egyéb információforrások (az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése alapján gyűjtött információk, az írásbeli beadványokban szereplő információk, többek között az orosz szövetségi vámhatóság oroszországi exportstatisztikái (20), valamint a Metal Expert szakértői internetes oldalról származó statisztikai adatok (21)) együttes felhasználásával értékelte.

                     (35)

                     Az orosz együttműködés hiányában a Bizottságnak nem volt lehetősége arra, hogy terméktípusonként összehasonlítsa a rendes értéket és az exportárat. Ezért az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendes érték és az exportár megállapítása egyaránt átlagértékek alapján történt.

               3.1.1.2.   Rendes érték

                     (36)

                     A Bizottság ugyanazzal a módszertannal állapította meg a rendes értéket, mint amelyet a kérelmező alkalmazott a kérelmében. A módszertan a Metal Expert oldalán elérhető oroszországi belföldi áradatokon alapul. A Bizottság ennek megfelelően a Metal Expert oldalán a 2016. július és 2017. június közötti 12 hónapos időszakra vonatkozóan közzétett oroszországi belföldi gyártelepi átlagárakat használta fel.

               3.1.1.3.   Exportár

                     (37)

                     A Bizottság a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisa alapján állapította meg az Unióba irányuló export árait.

               3.1.1.4.   Összehasonlítás

                     (38)

                     A rendes érték és az exportár összehasonlítása a gyártelepi ár alapján történt. A Bizottság a kérelmező által közölt módszertan (22), valamint a Metal Expert oldalán rendelkezésre álló információk alapján igazította felfelé a rendes értéket. Az exportárat lefelé, gyártelepi szintre igazította. Ennek érdekében a kérelemben rendelkezésre álló információk alapján levonta a szállítási és biztosítási költségeket, valamint a jutalékokat.

               3.1.1.5.   Dömping

                     (39)

                     A fentiek alapján a Bizottság az Unióba irányuló oroszországi kivitelre vonatkozóan mintegy 33 %-os dömpingkülönbözetet számított. A felülvizsgálati időszak alatt azonban a behozatal volumene viszonylag csekély volt, az uniós felhasználásnak mindössze 0,6 %-át tette ki.

               3.1.1.6.   A végleges nyilvánosságra hozatalt követő észrevételek

                     (40)

                     A nyilvánosságra hozatalt követően az oroszországi exportáló gyártók két csoportja közös észrevételeket nyújtott be a Bizottság általános tájékoztatójával kapcsolatban.

                     (41)

                     Mindkét vállalat vitatta a meglévő intézkedések jogszerűségét. Egyrészt azt állították, hogy az eredeti intézkedések jogellenesek voltak, mivel a Bizottság a rendes értéket a költségeknek az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdése szerinti kiigazításával állapította meg, ami a vállalatok állítása szerint a WTO Fellebbezési Testületének ítélkezési gyakorlata értelmében jogellenes (23). Másrészt az állították, hogy a Bizottságnak a hatályvesztési felülvizsgálatok során alkalmazott azon megközelítése, hogy nem fogalmaz meg vállalatspecifikus megállapításokat, (24) az alaprendelet és a dömpingellenes WTO-megállapodás szövegével és szellemével egyaránt ellentétes.

                     (42)

                     A Bizottság elutasította az első állítást, mivel az az eredeti vámtétel számítására vonatkozik, amely kívül esik a jelenlegi eljárás terjedelmén. A jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat során az oroszországi exportáló gyártók együttműködésének hiányában a 18. cikk rendelkezéseit kellett alkalmazni. A második állítást illetően az oroszországi exportáló gyártók két csoportja nem indokolta meg, hogy a hatályvesztési felülvizsgálatokkal összefüggésben miért jogellenes egyes adatok egész országra vonatkozó meghatározása. A Bizottság ezért ezt az állítást is elutasította.

                     (43)

                     A vizsgálat konkrét szempontjait illetően az oroszországi exportáló gyártók két csoportja először is vitatta az alaprendelet 18. cikkének bizottsági alkalmazását, és azt állította, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyta az általuk a vizsgálat során benyújtott információkat.

                     (44)

                     Az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását illetően az eljárás megindítása után valamennyi ismert oroszországi exportáló gyártó felkérést kapott az exportáló gyártók számára készült kérdőív kitöltésére (25). Ezenkívül a Bizottság az üres kérdőíveket az Oroszországi Föderáció Európai Unió mellett működő állandó képviselete részére is eljuttatta, amelyet felkért arra, hogy lépjen kapcsolatba más olyan oroszországi gyártókkal (vagy ezekről tájékoztassa a Bizottságot), amelyekről a Bizottságnak a vizsgálat megindításának napján esetlegesen nem volt tudomása, és ezáltal tegye lehetővé számukra a vizsgálatban való részvételt.

                     (45)

                     Az oroszországi exportáló gyártók két jelentkező csoportja 2017. augusztus 21-én tájékoztatta a Bizottságot arról a döntéséről, hogy nem működik együtt teljeskörűen a vizsgálat során: közölték azon elhatározásukat, hogy a kérdőívet nem töltik ki, továbbá részvételüket önként csak bizonyos adatok (pl. termelési és kapacitási adatok, harmadik országbeli piacokra irányuló exportjuk árai) benyújtására, valamint a vizsgálat meghatározott szempontjait érintő észrevételekre korlátozzák. Az oroszországi exportáló gyártók két csoportja ennek ellenére megkapta a kérdőívet, valamint a Bizottság felkérését annak kitöltésére. A felkérés kísérőlevelében a Bizottság egyértelműen tájékoztatta az oroszországi exportáló gyártókat arról, hogy ha a kérdőívre nem kap választ, akkor az alaprendelet 18. cikkét fogja alkalmazni. Egyiküktől sem kapott kitöltött kérdőívet.

                     (46)

                     Ennek alapján a Bizottság 2018. március 22-én tájékoztatta az oroszországi hatóságokat arról, hogy az alaprendelet 18. cikkét szándékozik alkalmazni.

                     (47)

                     A Bizottság egyúttal a 2018. augusztus 8-i meghallgatáson hangsúlyozta, hogy téves állításukkal ellentétben nem hagyta figyelmen kívül az oroszországi exportáló gyártók két csoportja által benyújtott adatokat. A Bizottság ismertette, hogy az oroszországi exportáló gyártók két csoportja által a kapacitásra és termelésre vonatkozóan benyújtott adatokat egybevetette a nyilvánosan, nevezetesen a Metal Expert oldalán hozzáférhető adatokkal. A Bizottság ezenkívül a (34) preambulumbekezdésben ismertetett módon felhasználta az exportáló gyártóktól kapott oroszországi exportstatisztikákat is. A Bizottság ezért elutasította azt az állítást, hogy a figyelmen kívül hagyta az exportáló gyártók két csoportja által benyújtott információkat.

                     (48)

                     Az oroszországi exportáló gyártók két csoportja megemlítette továbbá azt, hogy a Bizottságot felkérte az általuk benyújtott korlátozott adatok ellenőrző látogatás keretében történő vizsgálatára, azonban ilyen látogatásra nem került sor.

                     (49)

                     Az alaprendelet 16. cikke értelmében a Bizottság az általa szükségesnek tartott esetben végez ellenőrző látogatást, továbbá megfelelő tartalmú és határidőre megküldött válasz hiányában úgy dönthet, hogy nem végzi el az ellenőrző látogatást. Ennek alapján, valamint megfelelően kitöltött kérdőív hiányában a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ellenőrző látogatás nem indokolt.

               3.1.2.   A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűsége az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén

                     (50)

                     Az előzőekben említetteknek megfelelően megállapítást nyert, hogy az Oroszországból származó dömping a felülvizsgálati időszakban is folytatódott, bár a felülvizsgálati időszak alatt a behozatal volumene viszonylag csekély volt. A Bizottság ezért megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése. Ennek során megvizsgálta az oroszországi termelési kapacitást és szabad kapacitást, az uniós piac vonzerejét, valamint az oroszországi exportőrök más piacokon tanúsított magatartását.

               3.1.2.1.   Szabad kapacitás

                     (51)

                     A végső nyilvánosságra hozatalt követően az oroszországi exportáló gyártók két csoportja vitatta a Bizottságnak az Oroszországban rendelkezésre álló szabad kapacitással kapcsolatos megállapításait. Így különösen az oroszországi exportáló gyártók két csoportja azt állította, hogy a Bizottság túlbecsülte az Oroszországban rendelkezésre álló szabad kapacitást. A több mint 550 000 tonnára becsült szabad kapacitás megállapítása piaci információk (Metal Expert) alapján történt.

                     (52)

                     A 2018. augusztus 8-i meghallgatás során a Bizottság ismertette az általános tájékoztatóban feltüntetett érték kiszámításához felhasznált, az általános tájékoztató összeállításakor nyilvánosan hozzáférhető (az aktában szereplő) adatokat. A meghallgatás során kapott észrevételeket, illetve annak keretében tartott megbeszéléseket követően a Bizottság felkérte az oroszországi exportáló gyártók két csoportját, hogy nyújtsanak be aktualizált, részletes adatokat termelésükről és a rendelkezésükre álló kapacitásról. Az oroszországi exportáló gyártók két csoportja a Metal Expert oldaláról származó információkat 2018. augusztus 10-én nyújtotta be a Bizottsághoz. A Bizottság ezért a termelési kapacitás kiszámításához az oroszországi exportáló gyártók két csoportja által a 2018. augusztus 10-i beadványban közölt, a Metal Expert oldaláról származó aktualizált adatokat használta fel.

                     (53)

                     Az így kapott, szabad kapacitásra vonatkozó aktualizált adatok szerint a felülvizsgálati időszak alatt Oroszországban 350 000–380 000 tonna szabad kapacitás állt rendelkezésre. E jelentős kapacitásfelesleg az uniós felhasználás több mint 25 %-ának felel meg.

               3.1.2.2.   Az uniós piac vonzereje

                     (54)

                     A vizsgálat megerősítette, hogy az uniós piac az alábbi okokból vonzó az oroszországi gyártók számára:

                     (55)

                     Egyrészt mérete alapján (a felülvizsgálati időszakban több mint 1,3 millió tonnás, 2014-ben 1,5 millió tonnás felhasználásával) az uniós piac a varrat nélküli csövek egyik legnagyobb piaca a világon.

                     (56)

                     Másrészt az, hogy az Amerikai Egyesült Államok a 232. szakasz alapján 25 %-os intézkedéseket vezetett be az acéltermékekre (26), amelyek körébe az érintett termék is tartozik, legalább részben korlátozhatja Oroszország egyik fő exportpiacára irányuló kivitelét. Ezáltal viszont vonzóbbá válhat az uniós piac, ez pedig magában hordozza a kereskedelem Unió felé történő eltérítésének kockázatát.

                     (57)

                     Az árak tekintetében a felülvizsgálati időszakban megfigyelhető alákínálás (lásd az alábbi (137) preambulumbekezdést) mértéke alapján az Oroszországból érkező behozatal átlagára az uniós piacon alacsonyabb az uniós gyártókénál, ezért az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az export valószínűleg tovább bővülne.

                     (58)

                     mivel az Unióba érkező behozatal volumene a felülvizsgálati időszak alatt viszonylag csekély volt (8 663 tonna), a Bizottság szintén elemezte a felülvizsgálati időszak alatt harmadik országbeli piacokra irányuló orosz export – az orosz szövetségi vámhatóság hivatalos oroszországi exportstatisztikáiban szereplő – árait, és összehasonlította ezeket az árakat az Unióba irányuló behozatal árszintjével. Az elemzés szerint Oroszország több fő exportpiacán az uniós piacra irányuló dömpingelt exportjához hasonló, esetenként annál is alacsonyabb árakon értékesít.

                     (59)

                     Az (50)–(58) preambulumbekezdésben tett megállapításokra tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az Oroszországból érkező dömpingelt behozatal nagy valószínűséggel jelentős volumenben megismétlődne.

               3.1.2.3.   A végleges nyilvánosságra hozatalt követő észrevételek

                     (60)

                     A végső nyilvánosságra hozatalt követően az oroszországi exportáló gyártók két csoportja közölte, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén nem valószínű a dömping folytatódása. A bizottsági megállapítások vitatásakor elsősorban a varrat nélküli csövek oroszországi belföldi piacának teljesítményét, valamint más exportpiacaik helyzetét emelték ki. Az oroszországi exportáló gyártók azt állították továbbá, hogy a Bizottság nem vette figyelembe az általuk a más harmadik országbeli piacokra irányuló export árszintjére vonatkozóan közölt, nyilvánosan hozzáférhető adatokat.

                     (61)

                     Ez az állítás a tények tekintetében hibás. A Bizottság a 2018. augusztus 8-i meghallgatáson tájékoztatta az oroszországi exportáló gyártókat, hogy elemzésében figyelembe vette az oroszországi exportstatisztikákban nyilvánosan hozzáférhető, az oroszországi exportáló gyártók két csoportja által benyújtott adatokat (27). Ezen adatok alapján a Bizottság megerősítette, hogy Oroszország fő exportpiacai közül több esetében, amelyek a varrat nélküli csövek teljes orosz exportjának jelentős hányadát teszik ki, az exportárak szintje a felülvizsgálati időszak alatt alacsonyabb volt az Unióba irányuló export árainál (28). Ezért a Bizottság elutasította az állítást.

                     (62)

                     Az oroszországi exportáló gyártók két csoportja azt állította, hogy a Bizottság az (55) preambulumbekezdésben említett következtetésében „jelentősen túlbecsülte” az uniós piac méretét. Azt állították továbbá, hogy vannak más piacok is, amelyek vonzóbbak az uniós piacnál.

                     (63)

                     Először is az uniós piac fontossága kiemelt figyelmet kapott a 2018. augusztus 8-i meghallgatáson, amelyen a legnagyobb oroszországi gyártó képviselői elismerték, hogy az uniós piac valóban az érintett termék egyik fő piacának számít. Fontos hangsúlyozni azt, hogy a Bizottság nem foglalt állást a tekintetben, hogy lehetnek-e olyan egyéb piacok, amelyek vonzóbbak az uniós piacnál. A Bizottság mindössze azt állapította meg, hogy az uniós piac az (55)–(58) preambulumbekezdésben ismertetett okokból vonzó az oroszországi exportáló gyártók számára.

                     (64)

                     E tekintetben a Bizottság ellentmondást tapasztalt továbbá az oroszországi exportáló gyártók beadványainak szöveges része, valamint a beadványokban foglalt tényadatok között. Így különösen az Oroszországi exportáló gyártók kiemelték, hogy az egyes országokba, így Indiába, Törökországba és az Egyesült Arab Emírségekbe irányuló export árai „meghaladják az Unióba irányuló export árait” (29). Ez az állítás a tények tekintetében hibás, és ellentmond a szóban forgó felek által benyújtott tényadatoknak (30), amelyekből egyértelműen kiderül, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló export árai magasabbak voltak (31). Ezért a Bizottság elutasította az állítást.

                     (65)

                     Az oroszországi exportáló gyártók két csoportja vitatta továbbá a Bizottság azon következtetését, hogy az Egyesült Államok 232. szakasz szerinti intézkedéseinek bevezetését követően megjelenne a kereskedelem eltérítésének kockázata, továbbá hivatkozott a Bizottság által az egyes acéltermékekre vonatkozóan folyamatban lévő uniós védintézkedési vizsgálat keretében tett előzetes megállapításokra, amelyek alapján a varrat nélküli csövek átmenetileg mentesültek az intézkedések alkalmazása alól (32).

                     (66)

                     Az acéltermékekre vonatkozó uniós védintézkedési vizsgálat eljárása jelenleg folyamatban van, és a varrat nélküli csöveket átmenetileg kizárták az intézkedések köréből. A varrat nélküli csöveket azonban – az oroszországi exportáló gyártók hibás érvelésével szemben – nem a kereskedelem eltérítésének hiánya miatt zárták ki átmenetileg az ideiglenes védintézkedések köréből, hanem azért, mert a behozataluk nem nőtt (33).

                     (67)

                     Az Egyesült Államok 232. szakasz szerinti intézkedéseinek lehetséges hatásait illetően a Bizottság fenntartja, hogy nem zárható ki a kereskedelem eltérítésének kockázata, továbbá, hogy e kockázat valószínűsége a meglévő intézkedések hatályvesztése esetén határozottan nőne. Említést érdemel, hogy az Egyesült Államok 25 %-os vámtételével szemben az Unió hatályvesztést követően alkalmazandó 0 %-os vámtétele nyilvánvalóan vonzóbbá tenné az uniós piacot az oroszországi exportáló gyártók számára a jelenlegi helyzethez képest, amelyben mindkét piacon vám van érvényben. Ezért az Egyesült Államokban eddig megfigyelhető behozatali tendenciák nem irányadók arra tekintettel, hogy az uniós intézkedések hatályban maradnak, így a piacváltásra ösztönző hatás nem feltétlenül olyan erős, mint az uniós intézkedések hiányában lenne.

                     (68)

                     Az oroszországi exportáló gyártók két csoportja azt állította továbbá, hogy egyes oroszországi exportáló gyártók igen nagy valószínűséggel mentesülnek majd az Egyesült Államok 232. szakasz szerinti intézkedései alól. A Bizottság megállapította, hogy az e tekintetben rendelkezésre bocsátott bizonyítékok (34) alapján nem lehet annak valószínűségére következtetni, hogy egy adott oroszországi gyártót kizárnak az intézkedések köréből. Ezért az erre vonatkozó szilárd bizonyítékok hiányában a Bizottság elutasította az állítást.

                     (69)

                     Végül az oroszországi exportáló gyártók két csoportja azt állította, hogy a felülvizsgálati időszakban exportált korlátozott mennyiségre tekintettel nem valószínű, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne.

                     (70)

                     A Bizottság a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban az (50)–(68) preambulumbekezdésben említett megállapításaira hivatkozva hangsúlyozta, hogy a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó elemzés előretekintő jellegű. Ennek megfelelően elutasította az állítást.

               3.2.   Ukrajna

         3.2.1.   Dömping a felülvizsgálati időszak alatt

         3.2.1.1.   Előzetes megjegyzések

                     (71)

                     A varrat nélküli csöveknek Ukrajnában három ismert gyártója van. A tanúsított a vizsgálat során ezek közül egy, az Interpipe csoport működött együtt. Az Interpipe csoport messze a legnagyobb ukrajnai gyártó. A kereskedelmi statisztikák szerint a felülvizsgálati időszak alatt az általa az Unióba exportált varrat nélküli csövek volumene az időszak során Ukrajnából érkező teljes behozatal mintegy 87 %-ának felelt meg (35), és a felülvizsgálati időszakban 80 711 tonnát ért el, amely az uniós felhasználás 6 %-a volt. A Bizottság az Interpipe csoport által közölt adatokat Ukrajnában, valamint a csoporttal kapcsolatban álló kereskedő svájci, illetve a csoporttal kapcsolatban álló importőr németországi telephelyén a helyszínen ellenőrizte. Az ellenőrzést követően a Bizottság helyesbített az Interpipe csoport által eredetileg benyújtott egyes adatokat, elsősorban az SGA-költségeket és a CIF-értékeket érintően.

                     (72)

                     Az Interpipe csoport kizárólagos tulajdonában és ellenőrzése alatt két exportáló gyártó áll, az LLC Interpipe Niko Tube és az OJSC Interpipe NTRP. Megszokott gyakorlatával összhangban a Bizottság közös dömpingkülönbözetet számított a két exportáló gyártóra. Először mindkét exportáló gyártóra kiszámította a dömping összegét, majd a teljes Interpipe csoportra vonatkozóan meghatározta az egyéni dömpingkülönbözetek súlyozott átlagát.

                     (73)

                     A felülvizsgálati időszak alatt az Interpipe csoporttól az Unióba érkező jelentős behozatalra tekintettel a dömping ezen időszak alatti folytatódásával kapcsolatos elemzés elsősorban az Interpipe csoport által szolgáltatott ellenőrzött adatokon alapult.

               3.2.1.2.   Rendes érték

                     (74)

                     Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy az együttműködő exportáló gyártók mindegyike esetében reprezentatív-e a teljes belföldi értékesítés volumene. A belföldi értékesítés akkor minősül reprezentatívnak, ha a hasonló termék független vevők részére hazai piacon történő belföldi értékesítésének teljes volumene az egyes exportáló gyártók esetében eléri az érintett termék Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiségének legalább 5 %-át a felülvizsgálati időszak alatt. Ennek alapján a vizsgálat megállapította, hogy a hasonló termék belföldi piacon történő értékesítése mindkét exportáló gyártó esetében reprezentatív volt.

                     (75)

                     A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek azonosak, vagy összehasonlíthatóak az Interpipe csoport által export keretében értékesített terméktípusokkal.

                     (76)

                     A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint – megvizsgálta, hogy az Interpipe csoport belföldi értékesítése az egyes, exportra értékesíthető terméktípussal azonos vagy összehasonlítható terméktípusok tekintetében reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus felülvizsgálati időszak alatti, független vevők részére történt belföldi értékesítésének összmennyisége eléri az exportra értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus összmennyiségének legalább 5 %-át. A Bizottság megállapította, hogy a terméktípusok többsége tekintetében a belföldi értékesítés mennyisége reprezentatív volt.

                     (77)

                     Ezt követően annak megállapítása érdekében, hogy a rendes érték kiszámítását az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el, a Bizottság valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek megvalósított nyereséges belföldi értékesítések részarányát a felülvizsgálati időszak alatt.

                     (78)

                     A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján határozta meg, amennyiben:

                                 a)

                                 a terméktípusnak a kiszámított termelési költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladta a terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint

                                 b)

                                 e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt.

                           A szóban forgó esetben a rendes érték az adott terméktípus felülvizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során alkalmazott árainak súlyozott átlaga.

                     (79)

                     A rendes értéket az egyes terméktípusok felülvizsgálati időszak alatti – kizárólag nyereséges – belföldi értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján határozták meg, amennyiben:

                                 a)

                                 a terméktípus nyereségesen értékesített volumene legfeljebb az adott típus teljes értékesítési volumenének 80 %-át tette ki; vagy

                                 b)

                                 e terméktípus súlyozott átlagára nem érte el a termelési egységköltséget.

                     (80)

                     Amennyiben a szokásos kereskedelmi forgalom keretében nem értékesítették a hasonló termék valamely terméktípusát, vagy a belföldi piacon nem értékesítettek valamely terméktípust reprezentatív mennyiségben, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban képezte.

                     (81)

                     A rendes érték képzésekor a Bizottság az egyes együttműködő exportáló gyártók által gyártott hasonló termék felülvizsgálati időszakban jellemző előállítási költségeihez hozzáadta a következő tényezőket:

                                 a)

                                 az egyes együttműködő exportáló gyártóknál a hasonló termék belföldi, szokásos kereskedelmi forgalom keretében, a felülvizsgálati időszak alatt történő értékesítése során felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) súlyozott átlaga;

                                 b)

                                 az egyes együttműködő exportáló gyártóknak a hasonló termék belföldi, a szokásos kereskedelmi forgalom keretében, a felülvizsgálati időszak alatt történő értékesítésével elért nyereségének súlyozott átlaga.

                     (82)

                     A végső nyilvánosságra hozatalt követően az Interpipe csoport vitatta a rendes érték számítása során a Bizottság által alkalmazott egyes elemeket. Az állítások a következő kérdésekre vonatkoztak: i. az egymással kapcsolatban álló vállalatok közötti SGA-költségek számítása; ii. a [bizalmas] (36) eredő pénzügyi költségek felhasználása; iii. a [bizalmas] eredő árfolyamnyereség- és veszteség; iv. egyes hitelköltségek figyelembevételének igénye.

                     (83)

                     Az első elemet illetően a Bizottság a második kiegészítő nyilvánosságra hozatal keretében tájékoztatta az Interpipe csoportot, hogy az állítás elfogadása milyen hatással lenne a dömpingkülönbözetre és az azt követő megállapításokra. A Bizottság ezenkívül rendelkezésre bocsátotta az erre vonatkozó ideiglenes számításokat is, amelyeket az előző hatályvesztési felülvizsgálattal azonos megközelítésben végzett el. Az összes elem vizsgálatát követően a Bizottság elfogadta az Interpipe csoport erre az elemre vonatkozó állítását, és ennek megfelelően csökkentette a dömpingkülönbözetet (lásd a (90) preambulumbekezdést). A Bizottság elutasította a ii. és iii. állítást. Az elemzésben érintett adatok bizalmas jellege miatt a Bizottság e rendelet közzétételének napján adott egyedi magyarázatot az Interpipe csoportnak.

                     (84)

                     Azt az állítást illetően, hogy a dömpingszámítás során figyelembe kellett volna venni egyes hitelköltségeket, a Bizottság fenntartotta (amint azt a 2018. július 13-i külön nyilvánosságra hozatalban részletesen szerepelt) fenntartotta, hogy a vállalat nem adott át a Bizottságnak az állítást alátámasztó bizonyítékot. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

               3.2.1.3.   Exportár

                     (85)

                     Az exportáló gyártók a velük kapcsolatban álló, kereskedőként és/vagy importőrként eljáró vállalatokon keresztül exportálták az érintett terméket az uniós független vevőknek.

                     (86)

                     Ha az exportáló gyártó az érintett terméket a vele kapcsolatban álló, kereskedőként eljáró vállalaton (Interpipe Europe SA) keresztül exportálta az uniós független vevőknek, az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján történt.

                     (87)

                     Ha az exportáló gyártó az érintett terméket a vele kapcsolatban álló, importőrként eljáró vállalaton (Interpipe Central Trade GmbH) keresztül exportálta az Unióba, az exportár képzése – az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban – azon ár alapján történt, amelyen az importterméket első viszonteladásakor uniós független vevőknek értékesítették. A kapcsolatban álló németországi importőrt érintő ügyleteknél az exportár kiigazítása az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján történt. A kapcsolatban álló importőr által a független vevőkkel szemben alkalmazott értékesítési árat a kapcsolatban álló importőr SGA-költségei és egy észszerű összegű haszon levonásával, valamint adott esetben egyéb levonások alkalmazásával a Bizottság gyártelepi árhoz igazította vissza.

                     (88)

                     A végső nyilvánosságra hozatalt követően az Interpipe csoport azt állította, hogy az Interpipe Europe CIF-ára felülvizsgálatra szorul a számítás és a vállalatspecifikus végső nyilvánosságra hozatal szöveges magyarázata közötti ellentmondás miatt.
                     A Bizottság csakugyan megállapította, hogy a specifikus nyilvánosságra hozatal szöveges része nem tükrözte megfelelően a CIF-számítás során ténylegesen alkalmazott módszert. A Bizottság ezért helyesbítette a specifikus nyilvánosságra hozatal szöveges részét, és megerősítette, hogy a számítást a vállalattal az ellenőrző látogatás keretében megvitatott megállapítások alapján végezte el.

               3.2.1.4.   Összehasonlítás

                     (89)

                     A Bizottság összehasonlította az Interpipe csoport Unióba irányuló exportjának árait a csoport belföldi értékesítésének gyártelepi paritáson számított rendes értékével. A tisztességes összehasonlítás érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban figyelembe vette az árak összehasonlíthatóságát érintő különbségeket. Ezzel összefüggésben levonta azokat a szállítási költségeket és jutalékokat, amelyek befolyásolták a rendes értéket és az exportárat.

               3.2.1.5.   Dömping

                     (90)

                     A fentiek alapján a Bizottság az Interpipe csoport dömpingkülönbözetét a felülvizsgálati időszakra vonatkozóan 21,6 %-ban állapította meg. Mivel az Interpipe csoport a (71) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a legnagyobb ukrajnai gyártó, amely a felülvizsgálati időszakban Ukrajnából érkező behozatal legnagyobb részét adta, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az Interpipe csoport esetében megállapított dömping Ukrajna egészét tekintve reprezentatív.

                     (91)

                     A Bizottság ennélfogva megállapította, hogy az Ukrajnából származó dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott.

               3.2.2.   A dömping folytatódásának valószínűsége az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén

                     (92)

                     A fentieknek megfelelően a Bizottság megállapította, hogy az Ukrajnából származó dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott. Az Ukrajnából érkező behozatal a vizsgálati időszakban 80 711 tonnát ért el, amely 6 %-os részesedésnek felelt meg az uniós piacon (37). E megállapítások alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén valószínű-e az Ukrajnából származó dömping folytatódása. Ennek során megvizsgálta Ukrajna termelési kapacitását és szabad kapacitását, az uniós piac vonzerejét, valamint az ukrajnai exportőrök más piacokon tanúsított magatartását.

               3.2.2.1.   Szabad kapacitás

                     (93)

                     A szabad kapacitás számítása az alábbi módszerrel történt. Az Interpipe csoport esetében a szabad kapacitás megállapítható volt a csoport által szolgáltatott, majd megfelelően ellenőrzött adatok alapján. Az érintett termék másik két ukrajnai gyártója nem töltötte ki a kérdőívet. Írásbeli beadványaikban mindössze a termelésükre és termelési kapacitásukra vonatkozó információkat közöltek. A Bizottság ezeket az információkat elemezte és összehasonlította a piaci információforrásokkal, így különösen a Metal Expert oldallal. Ennek megfelelően a Bizottság legalább 500 000 tonnára becsülte az Ukrajna rendelkezésére álló szabad kapacitást, amely az uniós felhasználás mintegy 40 %-ának felel meg (38).

                     (94)

                     A végső nyilvánosságra hozatalt követően az Interpipe csoport vitatta a Bizottság szabad kapacitásra vonatkozó fenti adatát, és eleinte azt állította, hogy a helyes adat [80 000–100 000 tonna]. A kapott észrevételeket követően a Bizottság részletes magyarázatot és pontosítást adott az Interpipe csoportnak szóló első kiegészítő nyilvánosságra hozatalban, a vállalat meghallgatása során, valamint az Interpipe csoportnak szóló második kiegészítő nyilvánosságra hozatalban. Az első kiegészítő nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételeiben, valamint a meghallgatás során az Interpipe csoport megerősítette, hogy elfogadja a Bizottság által az Interpipe csoportra vonatkozóan számított szabad kapacitás mértékét, amely lényegesen nagyobb volt a vállalat végső nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételeiben említett mennyiségnél. Ennek ellenére az Interpipe csoport a másik két ukrajnai gyártó vonatkozásában továbbra is vitatta a kapacitásszámítást.

                     (95)

                     E tekintetben a Bizottság emlékeztette az Interpipe csoportot arra, hogy a két vállalat egyike sem működött együtt teljeskörűen a Bizottsággal, mivel csak bizonyos termelésre és/vagy termelési kapacitásra vonatkozó információkat közöltek. A Bizottság emlékeztetett arra is, hogy elemzésében ennek ellenére – az Interpipe csoport állításával szemben – figyelembe vette az említett felek által közölt információkat. A Bizottság valójában a beadványokban közölt információkat egybevetette a Metal Expert oldalán nyilvánosan hozzáférhető adatokkal.

                     (96)

                     A felek egyike esetében a Metal Expert adatai összeegyeztethetők voltak a vállalat azon állításával, hogy termelési kapacitása a figyelembe vett időszakban drasztikusan visszaesett. A vállalat szabad kapacitásának kiszámításakor ezért a Bizottság a Metal Expert által közölt csökkentett termelési kapacitást vette figyelembe. Az erre vonatkozó kiegészítő nyilvánosságra hozatal ellenére az Interpipe csoport továbbra is vitatta a szabad kapacitás így megállapított mértékét. A Bizottság a következő okokból elutasította ezt az állítást:

                     (97)

                     Az érintett vállalat saját beadványában nem közölt termelési kapacitásra vonatkozó adatot. Mindössze annyit jegyzett meg, hogy a foglalkoztatása 60–75 %-os létszámcsökkenés mellett visszaesett, és termelése évente [4 000–10 000] tonnát tesz ki. Ezenkívül a kiegészítő nyilvánosságra hozatalt követő észrevételeiben az Interpipe csoport nem közölt becslést az érintett vállalat termelési kapacitására vonatkozóan.

                     (98)

                     Az Interpipe csoport, valamint az érintett vállalat beadványaiból következik tehát, hogy a Bizottságnak viszonyítási alapja sem volt a vállalat termelési és szabad kapacitásának értékeléséhez. Ennek ellenére a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az érintett vállalat állítását alátámasztják a nyilvánosan hozzáférhető adatok, mivel a csökkentett termelési kapacitás a Metal Expert által a vállalat termelési kapacitására vonatkozóan közölt adatban is tükröződött. A Bizottság ezért úgy határozott, hogy az érintett vállalat szabad kapacitását a vállalat által közölt termelési adat, valamint a Metal Expert által közölt termelési kapacitási adat alapján számítja ki.

                     (99)

                     A Bizottság ezért elfogadta azt az állítást, hogy a vállalat drasztikusan csökkentette termelési kapacitását. Az Interpipe csoport állítása ennélfogva nem megalapozott.

                     (100)

                     A harmadik gyártót illetően a Bizottság jelentős eltéréseket tapasztalt a vállalat által közölt és a nyilvánosan hozzáférhető adatok között. A vállalat szabad kapacitásának kiszámításakor ezért a Bizottság a Metal Expert által közölt termelési kapacitást vette figyelembe. Az Interpipe csoport azt állította, hogy a Bizottságnak egy olyan ellenőrzésre kellene alapoznia a feltételezéseit, amelyet az adott vállalkozásnál állítólagosan egy több mint tíz évvel ezelőtti dömpingellenes vizsgálat keretében végeztek el. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jelenlegi vizsgálat keretében frissebb adatok felhasználásával megfelelőbb és megbízhatóbb módon juthat termelésre és szabad kapacitásra vonatkozó információkhoz.

                     (101)

                     Ezzel összefüggésben a Bizottság megjegyzi, hogy a szóban forgó gyártó a Bizottságnak küldött több beadványában (39) megerősítette, hogy gyártósorainak száma évek óta változatlan (bár állítólag jelenleg nem mindegyiket használják). Ezért, valamint kitöltött kérdőív hiányában a Bizottság nem tudta ellenőrizni, hogy a vállalat állításai alapján indokolt lett volna-e elfogadnia a vállalat csökkent termelési kapacitásra vonatkozó állítását.

                     (102)

                     A vállalatspecifikus kiegészítő nyilvánosságra hozatalt követően az Interpipe csoport dokumentumot nyújtott be, amely a megítélése szerint érvényteleníti a másik két ukrajnai gyártóra vonatkozó számítást. A dokumentum azonban ellentmondott a Bizottság rendelkezésére álló piaci információknak, amelyek viszont megerősítették a Bizottság számításait. A piaci információk szerint a másik két ukrajnai exportáló gyártó termelési kapacitása lényegesen nagyobb volt az Interpipe csoport által benyújtott dokumentumban szereplő adatoknál.

                     (103)

                     A Bizottság ezért megerősíti az ukrajnai szabad kapacitás (93) preambulumbekezdésben foglalt meghatározását.

               3.2.2.2.   Az uniós piac vonzereje

                     (104)

                     A vizsgálat megerősítette, hogy az uniós piac az alábbi okokból az ukrajnai gyártók számára szintén vonzó:

                     (105)

                     Egyrészt mérete alapján (a felülvizsgálati időszakban több mint 1,3 millió tonnás, 2014-ben 1,5 millió tonnás felhasználásával) az uniós piac a varrat nélküli csövek egyik legnagyobb piaca a világon.

                     (106)

                     Másodszor: az árak tekintetében a felülvizsgálati időszakban megfigyelhető alákínálás (lásd az alábbi (136) preambulumbekezdést) mértéke alapján az Ukrajnából érkező behozatal átlagára az uniós piacon alacsonyabb az uniós gyártókénál, ezért az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az export valószínűleg tovább bővülne.

                     (107)

                     Harmadszor: a dömpingellenes vám alkalmazása ellenére az elmúlt években az Ukrajnából érkező behozatal folyamatosan nőtt (piaci részesedése 2012-ben kevesebb mint 2 %, a felülvizsgálati időszakban 6 % volt), ami megerősíti, hogy az uniós piac a hatályos vámok ellenére továbbra is vonzó piac.

                     (108)

                     Negyedszer: az, hogy az Amerikai Egyesült Államok a 232. szakasz alapján 25 %-os intézkedéseket vezetett be az acéltermékekre (40), amelyek körébe az érintett termék is tartozik, legalább részben korlátozhatja Ukrajna egyik fő exportpiacára irányuló kivitelét. Ezáltal viszont vonzóbbá válhat az uniós piac, ez pedig magában hordozza a kereskedelem Unió felé történő eltérítésének kockázatát. Ezt a harmadik piacokon a kereskedelmet gátló egyéb akadályok mellett szükséges figyelembe venni (lásd az alábbi (116) preambulumbekezdést).

                     (109)

                     A végső nyilvánosságra hozatalt követően az Interpipe csoport vitatta az uniós piac vonzerejével kapcsolatos bizottsági megállapításokat.

                     (110)

                     Így különösen az Interpipe csoport azon hatással kapcsolatban kifogásolta a Bizottság értékelését, amely az Egyesült Államok 232. szakasz szerinti intézkedéseiből, valamint az Ukrajnából érkező megnövekedett behozatalból származhat a figyelembe vett időszak alatt.

                     (111)

                     Az első szempontot illetően az Interpipe csoport vitatta az Egyesült Államok 232. szakasz szerinti intézkedéseinek potenciális piaci hatásaival kapcsolatos bizottsági elemzést. Így különösen az Interpipe csoport úgy ítélte meg, hogy nem áll fenn a kereskedelem Uniós piac felé történő eltérítésének kockázata. Az Interpipe csoport ezenkívül a varrat nélküli csövekre vonatkozóan rámutatott a Bizottság által az acéltermékekkel kapcsolatos védintézkedési vizsgálattal összefüggésben hozott ideiglenes intézkedésekre.

                     (112)

                     Egyrészt a (66) preambulumbekezdésben említett módon a védintézkedési vizsgálattal összefüggésben bevezetett ideiglenes intézkedések valóban tartalmaztak olyan rendelkezést, amelyek a varrat nélküli csöveket kizárták ezen intézkedések köréből. Az átmeneti kizárást azonban nem a kereskedelem eltérítésének hiánya indokolta, hanem az, hogy az érintett termék behozatala a vonatkozó időszakban összességében nem nőtt.

                     (113)

                     Másrészt az Interpipe csoport elismerte, hogy az Egyesült Államokba irányuló exportja részben OCTG-csöveket, részben általános felhasználású és vezetékcsöveket érint, ez pedig az a terméktípus, amelyet a vállalat elsősorban az Unióba exportál. Az Interpipe csoport azt állította továbbá, hogy 2018 májusáig (azt a hónapot is beleértve) az Egyesült Államokba irányuló exportja nőtt.

                     (114)

                     A Bizottság fenntartja azon kockázat meglétével kapcsolatos álláspontját, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a jelenleg Ukrajnából az Egyesült Államokba exportált mennyiség legalább részben az Unióba irányulhat. A kockázat elsősorban a varrat nélküli szabványcsöveket érinti. Említést érdemel, hogy az Egyesült Államok varrat nélküli szabványcsövekre kivetett 25 %-os vámtételével szemben az Unió hatályvesztést követően alkalmazandó 0 %-os vámtétele nyilvánvalóan vonzóbbá tenné az uniós piacot az ukrajnai exportáló gyártók számára a jelenlegi helyzethez képest, amelyben mindkét piacon vám van érvényben. Ezért az eddig megfigyelhető tendenciák nem irányadók arra tekintettel, hogy az uniós intézkedések hatályban maradnak, így a piacváltásra ösztönző hatás nem feltétlenül olyan erős, mint az uniós intézkedések hiányában lenne. Ezenkívül az, hogy az Egyesült Államok 232. szakasz szerinti intézkedései alapján egyes országok és/vagy vállalatok már mentességben részesültek, csak nehezítené az ukrajnai gyártók számára a versenyt az Egyesült Államok piacán (41).

                     (115)

                     Ezenfelül a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem zárható ki a kereskedelem eltérítésének kockázata, továbbá, hogy e kockázat valószínűsége a meglévő intézkedések hatályvesztése esetén határozottan nőne.

                     (116)

                     Végül Ukrajna vonatkozásában figyelemmel kell lenni az Egyesült Államok 232. szakasz szerinti intézkedéseinek szélesebb összefüggéseire is, nevezetesen arra a kereskedelmet gátló számos akadályra, amelyekkel a varrat nélküli csövek ukrajnai gyártói egyes harmadik országbeli piacokon jelenleg szembesülnek, így a Brazíliában, Kanadában, Mexikóban és Oroszországban alkalmazott dömpingellenes intézkedésekre.

                     (117)

                     Mindezekre tekintettel a Bizottság fenntartja, hogy dömpingellenes vám nélkül az uniós piac vonzereje nőne, ennélfogva pedig valószínűleg nőne az Ukrajnából az uniós piacra érkező dömpingelt behozatal.

               3.2.2.3.   A végső nyilvánosságra hozatalt követő egyéb észrevételek

                     (118)

                     Az Interpipe csoport több állítást fogalmazott meg az ukrajnai piacon belüli felhasználás fejleményeivel, valamint saját exportpiacainak diverzifikációjával kapcsolatban. Egyrészt az Interpipe csoport azt állította, hogy exportjának volumene, valamint annak piaci részesedése az uniós felhasználás alakulását követi, vagy egyébként összhangban áll azzal, továbbá, hogy a behozatalban és annak piaci részesedésében megfigyelhető fejleményekből nem származhat az uniós gazdasági ágazatot érintő kockázat. Másodszor az Interpipe csoport azt állította, hogy az ukrajnai piac eddig nem tapasztalt mértékű bővülése miatt nem lenne lehetősége növelni a varrat nélküli csövek uniós értékesítését. Az Interpipe csoport arra a következtetésre jutott, hogy a belső kereslet növekedése elegendő az ukrajnai többlettermelés felhasználásához. Hasonlóképpen az Interpipe csoport diverzifikáltabb kiviteli portfóliójának kiemelésével vitatta a dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatos bizottsági megállapítást. A Bizottság a felsorolt állításokra az Interpipe csoportnak szóló második kiegészítő nyilvánosságra hozatalban reagált.

                     (119)

                     A Bizottság figyelembe vette az állításokat, de nem vitatta azokat. Az első állítás a tények tekintetében hibás, a második pedig ellentétes a jelenlegi vizsgálat során megállapított tényekkel.

                     (120)

                     Az első állítást illetően említést érdemel például, hogy 2015-ben Ukrajna 20 %-kal növelte kivitelét, míg az uniós felhasználás 9 %-kal csökkent. Ezenfelül a figyelembe vett időszak alatt Ukrajna összességében 27 %-kal (1,3 százalékponttal) növelte piaci részesedését az Unióban, míg ugyanebben az időszakban az uniós felhasználás 10 %-kal csökkent.

                     (121)

                     A Bizottság ezért megerősítette, hogy a figyelembe vett időszak alatt – az alkalmazott intézkedések ellenére – az Ukrajnából az Unióba érkező behozatal jelentős mértékben nőtt (piaci részesedése elérte a 6 %-ot), miközben az uniós felhasználás csökkent. A dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatos fenti elemzés megállapításával összhangban valószínű, hogy az intézkedések hiányában az Ukrajnából érkező dömpingelt behozatal tovább nőne. A Bizottság ezért elutasította az Interpipe csoport állítását.

                     (122)

                     A (118) preambulumbekezdésben említett második állítást illetően a Bizottság fenntartotta, hogy a tények egyértelműen az ukrajnai exportáló gyártók uniós piaci viselkedésének eltérő alakulását mutatják az Interpipe csoport által jelzettekhez képest. A Bizottság nem vitatta a belföldi felhasználásnak és az egyéb exportpiacoknak az Interpipe csoport által bemutatott tendenciáit. Ezzel szemben a Bizottság rámutatott, hogy az e tendenciák alapján az Interpipe csoport arra vonatkozóan megfogalmazott következtetései és előrejelzései, hogy azok hogyan érintik az ukrajnai gyártók uniós piaccal kapcsolatos megközelítését, ellentmond a tényeknek, vagyis annak, hogy az Unióba érkező behozatal a dömpingellenes vám alkalmazása ellenére nőtt. Végül az exportdiverzifikációval kapcsolatos állítás kapcsán a Bizottság a fenti (116) preambulumbekezdésre hivatkozik, amely megemlíti, hogy egyes fontos harmadik országbeli piacokon számos kereskedelmi korlátozás van érvényben Ukrajnával szemben. Ezért az exportpiacok állítólagos növekedését az egyéb piacokon érvényben lévő említett kereskedelmi korlátozásokkal együtt kell vizsgálni.

                     (123)

                     Következésképpen az uniós piac vonzerejével, a szabad kapacitással, valamint az egyes harmadik országbeli piacokon érvényben lévő kereskedelmi korlátozásokkal kapcsolatos megállapításokra tekintettel a Bizottság elutasította az állítást.

                     (124)

                     Az Interpipe csoport végül egy „kulcsfontosságú uniós gyártóval” kötendő közös vállalkozást létrehozó szerződés tekintetében vitatta a Bizottság elemzését. A Bizottság a kérdéssel kapcsolatos értékelését a vállalatnak szóló második kiegészítő nyilvánosságra hozatalban ismertette. Először is a Bizottság rendelkezésére álló információk szerint a létrehozni kívánt közös vállalkozást nem hagyta jóvá minden érintett versenyhatóság. Ezért ebben a szakaszban nem vonható le következtetés arra vonatkozóan, hogy a közös vállalkozásnak lesz-e, és ha igen, milyen hatása lesz a varrat nélküli csöveknek az Unióba irányuló Interpipe csoport általi exportjára. Másodszor: az Interpipe megerősítette, hogy a közös vállalkozást még nem hozták létre. Harmadszor: a Bizottság hivatkozik a vállalatnak szóló második kiegészítő nyilvánosságra hozatalára, amelyben kiemelte, hogy többszöri kérése ellenére nem kapott betekintési lehetőséget a szóban forgó közös vállalkozást létrehozó szerződés adataiba, így nem értékelhette pl. a potenciális későbbi termelésből eredő hatásokat. Ennek megfelelően egyelőre nem vonható le következtetés az említett közös vállalkozás hatásaira vonatkozóan. Ettől függetlenül a Bizottság megjegyzi, hogy a közös vállalkozás potenciális uniós piaci hatásával kapcsolatos állítások, valamint az Interpipe csoport által a dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatban megfogalmazott állítások szöges ellentétben állnak egymással az Interpipe csoport azon képességét (vagy annak hiányát) illetően, hogy növelje az Unióba irányuló exportját (42).

               3.3.   Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos következtetés

                     (125)

                     Tekintettel: i. arra, hogy a felülvizsgálati időszakban mindkét ország folytatta a dömpinggyakorlatot, ii. a rendelkezésre álló jelentős (együttesen 800 000 tonnát meghaladó) szabad kapacitásra, valamint iii. az uniós piac vonzerejére, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén nagy valószínűséggel az Ukrajnából és Oroszországból érkező dömpingelt behozatal növekedése folytatódna, illetve megismétlődne, mindkét esetben jelentős volumenben.

               4.   AZ UNIÓS TERMELÉS ÉS AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT

                     (126)

                     A figyelembe vett időszak során 18 gyártó állított elő hasonló terméket az Európai Unióban. A továbbiakban e rendelet ezeket a gyártókat említi az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett „uniós gazdasági ágazatként”.

                     (127)

                     A Bizottság az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos minden rendelkezésre álló információt – mint például a kérelemben szolgáltatott információkat, az eljárás megindítása előtt és után az uniós gyártóktól és a kérelmezőtől gyűjtött adatokat, valamint a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőíveket – felhasznált a felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós termelés meghatározásához.

                     (128)

                     Ennek alapján a teljes uniós termelés becsült mértéke hozzávetőlegesen 2,25 millió tonnát tett ki a felülvizsgálati időszak alatt. Ez a kérelmező által benyújtott és ellenőrzött adatok alapján kapott számadat az összes uniós gyártó – azaz a mintába felvett gyártók és a mintába fel nem vett gyártók – termelését magában foglalja.

                     (129)

                     A (17) és (18) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság a minta kiválasztásához kért információkat benyújtó 12 uniós gyártóból négyet választott ki a végleges mintába.

                     (130)

                     A mintában szereplő uniós gyártók a felülvizsgálati időszak alatti teljes becsült uniós termelés 30 %-át, valamint az uniós gazdasági ágazat teljes uniós piaci értékesítésének 37 %-át adták. Ezért a végleges minta a teljes uniós gazdasági ágazat szempontjából reprezentatívnak minősül.

               5.   A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

         5.1.   Uniós felhasználás

                     (131)

                     A Bizottság az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítési volumene és a teljes behozatal alapján határozta meg az uniós felhasználást. A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás összesen 10 %-kal csökkent. Mélypontját 2016-ban érte el, amikor 14 %-kal maradt el a 2014. évitől. A felülvizsgálati időszakban a felhasználás mérsékelt növekedése volt megfigyelhető.

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Felhasználás (tonna)

                                 1 493 525

                                 1 360 682

                                 1 283 739

                                 1 344 610

                                    Index

                                    100

                                    91

                                    86

                                    90

                                    Forrás: Az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerinti adatbázis, kérelem, kitöltött kérdőívek.

               5.2.   Az érintett országokból érkező behozatal

         5.2.1.   Az érintett behozatal volumene és piaci részesedése

                     (132)

                     A figyelembe vett időszak alatt az Oroszországból és Ukrajnából az Unióba irányuló behozatal a volumen és a piaci részesedés szempontjából az alábbiak szerint alakult:

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Oroszország

                                 Volumen (tonna)

                                 10 073

                                 6 450

                                 8 178

                                 8 663

                                    Index

                                    100

                                    64

                                    81

                                    86

                                 Piaci részesedés az uniós felhasználásban (%)

                                 0,7

                                 0,5

                                 0,6

                                 0,6

                                    Index

                                    100

                                    70

                                    94

                                    96

                                 Ukrajna

                                 Volumen (tonna)

                                 70 608

                                 77 314

                                 77 550

                                 80 711

                                    Index

                                    100

                                    109

                                    110

                                    114

                                 Piaci részesedés az uniós felhasználásban (%)

                                 4,7

                                 5,7

                                 6,0

                                 6,0

                                    Index

                                    100

                                    120

                                    128

                                    127

                                 A két érintett ország együttesen

                                 Volumen (tonna)

                                 80 681

                                 83 764

                                 85 729

                                 89 373

                                    Index

                                    100

                                    104

                                    106

                                    111

                                 Piaci részesedés az uniós felhasználásban (%)

                                 5,4

                                 6,2

                                 6,7

                                 6,6

                                    Index

                                    100

                                    114

                                    124

                                    123

                                    Forrás: Az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerinti adatbázis, kérelem, kitöltött kérdőívek.

                     (133)

                     A hatályban lévő dömpingellenes intézkedések ellenére a két érintett országból érkező behozatal volumene 11 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. A teljes növekedést az Ukrajnából érkező behozatal adta, amely a figyelembe vett időszakban 14 %-kal nőtt, míg az Oroszországból érkező behozatal 14 %-kal csökkent. Ugyanebben az időszakban a két ország együttes piaci részesedése 23 %-kal nőtt ugyancsak az Ukrajnából érkező behozatal növekedésének köszönhetően, amelynek piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatti 27 %-os növekedéssel a felülvizsgálati időszakban elérte az uniós felhasználás 6 %-át, míg Oroszország piaci részesedése 4 %-os visszaesést követően a felülvizsgálati időszakban az uniós felhasználás 0,6 %-át tette ki. Ezt azzal együtt kell vizsgálni, hogy közben a felhasználás visszaesett.

               5.2.2.   Importárak és áralákínálás

                     (134)

                     Az alábbi táblázat az Oroszországból és Ukrajnából érkező behozatal átlagárát ismerteti. Figyelmet érdemel, hogy a két érintett országból érkező behozatal értékesítési árai a teljes figyelembe vett időszakban nemcsak alacsonyabbak voltak az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainál, hanem meredeken csökkenő trendet is követtek ebben az időszakban.

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Az oroszországi behozatal átlagára (EUR/tonna)

                                 758

                                 692

                                 631

                                 633

                                    Index

                                    100

                                    91

                                    83

                                    83

                                 Az ukrajnai behozatal átlagára (EUR/tonna)

                                 731

                                 679

                                 607

                                 618

                                    Index

                                    100

                                    93

                                    83

                                    85

                                    Forrás: Az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerinti adatbázis.

                     (135)

                     Az orosz exportáló gyártók együttműködésének hiányában az oroszországi behozatal tekintetében az áralákínálást TARIC-kód szintű behozatali statisztikák alapján, az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdésében foglaltak szerint összegyűjtött információk felhasználásával kellett meghatározni. A Bizottság az Ukrajnából történő behozatal tekintetében az áralákínálást az együttműködő ukrán exportáló gyártó dömpingellenes vám nélküli exportárainak felhasználásával állapította meg. A behozatali CIF-árakat a behozatal utáni költségekkel felfelé igazította. A kiigazítás mértéke az előző hatályvesztési felülvizsgálat megállapításai alapján 2 EUR volt tonnánként. Mivel a jelenlegi eljárásban nem működött együtt független importőr, a kiigazítás mértékének újrabecslésére nem volt lehetőség. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai a mintában szereplő vállalatok saját független vevőikkel szemben alkalmazott, szállítási költségekkel, engedményekkel és jutalékokkal gyártelepi szintre kiigazított árai voltak.

                     (136)

                     A felülvizsgálati időszakban a varrat nélküli csövek behozatalára vonatkozóan az egyedüliként együttműködő (az Unióba irányuló ukrán exportvolumen mintegy 90 %-át adó) ukrajnai exportáló gyártó esetében az alákínálási különbözet 28,9 %-ot tett ki.

                     (137)

                     A Bizottság Oroszország esetében az átlagárak összehasonlítása alapján 20,3 %-os alákínálási különbözetet állapított meg. Ezenkívül az egyéb harmadik országbeli piacokra irányuló oroszországi export árainak elemzéséből kiderült, hogy Oroszország több fő exportpiacán az uniós piacra irányuló exportjához hasonló, esetenként annál is alacsonyabb árakon értékesít, ami megerősítette azt a következtetést, hogy az orosz árak jelenlegi szintje az uniós piacon az uniós gazdasági ágazat árai alá kínál.

                     (138)

                     A végső nyilvánosságra hozatalt követően a két oroszországi exportáló gyártó azt állította, hogy az alákínálási különbözet az exportjuk tekintetében nem reprezentatív, mivel az Unióba irányuló exportjuk állítólagosan alsókategóriás termékekből áll, míg az uniós gazdasági ágazat belföldi értékesítésében jelentős arányt képviselnek a csúcskategóriás OCTG-termékek. A vállalatok szerint az alákínálás számítása hasonló terméktípusok összehasonlítása esetén teljesen eltérő különbözetet eredményezett volna.

                     (139)

                     E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy nem volt lehetősége az árak terméktípusonkénti összehasonlítására, mivel a szóban forgó oroszországi exportáló gyártók úgy döntöttek, hogy nem működnek együtt a vizsgálatban, és nem küldtek vissza kitöltött kérdőívet, amely alapján a Bizottság az alákínálás számításakor figyelembe vehette volna az oroszországi export és az uniós gazdasági ágazat belföldi értékesítése állítólagos termékszerkezeti eltéréseit.

               5.3.   Dömpingellenes intézkedéssel érintett egyéb ország

                     (140)

                     Az Eurostat adatai szerint a Kínai Népköztársaságból származó, a 926/2009/EK tanácsi rendelet (43) 1. cikkének (1) bekezdése szerinti varrat nélküli csövek behozatala a figyelembe vett időszakban 34 %-kal csökkent.

                     (141)

                     A kínai behozatal piaci részesedése 2014 és a felülvizsgálati időszak között 5,7 %-ról 4,2 %-ra esett vissza.

               5.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

         5.4.1.   Előzetes megjegyzések

                     (142)

                     Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolta.

                     (143)

                     A Bizottság a (129) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően mintavételt alkalmazott az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett esetleges kár vizsgálatára.

                     (144)

                     A kárelemzés céljából a Bizottság különbséget tett makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatók között. E tekintetben a Bizottság a következők alapján értékeli az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetét: a) makrogazdasági mutatók, úgymint termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés és növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet tényleges nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés, amelyekre vonatkozóan az adatokat a teljes uniós gazdasági ágazat szintjén gyűjtötte, valamint b) mikrogazdasági mutatók, úgymint átlagos egységárak, egységköltség, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, készletek és munkaerőköltségek, amelyekre vonatkozóan az adatokat a mintába felvett uniós gyártók szintjén gyűjtötte.

                     (145)

                     A Bizottság az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos minden rendelkezésre álló információt – beleértve a kérelemben szolgáltatott információkat, a vizsgálat megindítása előtt és után az uniós gyártóktól gyűjtött adatokat, valamint a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőíveket is – felhasznált a makrogazdasági mutatók és különösen a mintába fel nem vett uniós gyártókra vonatkozó adatok megállapítására.

                     (146)

                     A mikrogazdasági mutatókat a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívekben szereplő információk alapján állapította meg.

               5.4.2.   Makrogazdasági mutatók

         a)   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

                     (147)

                     Az uniós termelésre, termelési kapacitásra és kapacitáskihasználásra vonatkozó tendenciák a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszak alatt:

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Termelési volumen (tonna)

                                 2 925 290

                                 2 125 668

                                 1 921 743

                                 2 247 474

                                    Index

                                    100

                                    73

                                    66

                                    77

                                 Termelési kapacitás (tonna)

                                 4 658 456

                                 4 658 456

                                 4 540 036

                                 4 541 932

                                    Index

                                    100

                                    100

                                    97

                                    97

                                 Kapacitáskihasználás (%)

                                 63

                                 46

                                 42

                                 49

                                    Index

                                    100

                                    73

                                    67

                                    79

                                    Forrás: Az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerinti adatbázis, kérelem, kitöltött kérdőívek.

                     (148)

                     Az uniós termelési volumen 23 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Tekintve, hogy az említett időszak során a termelési kapacitás gyakorlatilag változatlan maradt (mindössze 3 %-kal csökkent), az output csökkenése nyomán a kapacitáskihasználás jelentős mértékben, 14 százalékponttal, a 2014. évi 63 %-ról a felülvizsgálati időszakra 49 %-ra csökkent. A kapacitáskihasználás 2015-ben (46 %) és 2016-ban (42 %) minden korábbinál alacsonyabb szintre süllyedt. A felülvizsgálati időszakban a termelés és ennélfogva a kapacitáskihasználás nőtt, de az utóbbi továbbra is 50 % alatti.

               b)   Értékesítési volumen, piaci részesedés és növekedés

                     (149)

                     Az uniós gyártók értékesítései magukban foglalták a velük kapcsolatban álló kereskedő vállalatokon keresztül történt értékesítéseket. A figyelembe vett időszakban a kapcsolatban álló vállalatokon keresztül történő értékesítések az uniós felhasználás hozzávetőlegesen 17 %-át tették ki. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenekre, piaci részesedésre és növekedésre vonatkozó tendenciáinak megállapítása szempontjából azonban az uniós piacon független vevőknek továbbértékesített volumen továbbra is az értékesítés részét képezi.

                     (150)

                     Az értékesítési volumenekre, a piaci részesedésre és a növekedésre vonatkozó tendenciák a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszak alatt:

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Értékesítési volumen (tonna)

                                 1 213 764

                                 1 096 745

                                 1 038 252

                                 1 095 231

                                    Index

                                    100

                                    90

                                    86

                                    90

                                 Piaci részesedés (%)

                                 81,3

                                 80,6

                                 80,9

                                 81,5

                                    Index

                                    100

                                    99

                                    100

                                    100

                                    Forrás: Az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerinti adatbázis, kérelem, kitöltött kérdőívek.

                     (151)

                     A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 10 %-kal csökkent. E tendencia követte a felhasználásét, így az uniós gazdasági ágazat a teljes figyelembe vett időszakban megőrizte mintegy 81 %-os piaci részesedését. Ezt azonban csak az értékesítési árak számottevő csökkentésével sikerült elérnie, ami a pénzügyi mutatók később bemutatott romlását eredményezte.

               c)   Foglalkoztatás és termelékenység

                     (152)

                     Megállapítást nyert, hogy a termelés és az értékesítés csökkenésével összhangban az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje is 18 %-kal visszaesett 2014 és a felülvizsgálati időszak között. A foglalkoztatás csökkentése ugyanakkor nem járt együtt – az egy alkalmazottra jutó éves outputként számított – termelékenység javulásával, aminek hátterében az áll, hogy a figyelembe vett időszak alatt a termelési volumen a foglalkoztatásnál erőteljesebb visszaesést mutatott. A termelékenységi mutató csak a felülvizsgálati időszakban javult azzal összefüggésben, hogy 2016-hoz képest a termelési output nőtt, míg a foglalkoztatás szintje a 2015. évi visszaesést követően stagnált.

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Alkalmazottak létszáma

                                 15 830

                                 14 209

                                 12 928

                                 12 941

                                    Index

                                    100

                                    90

                                    82

                                    82

                                 Termelékenység (tonna/alkalmazott)

                                 184,8

                                 149,6

                                 148,6

                                 173,7

                                    Index

                                    100

                                    81

                                    80

                                    94

                                    Forrás: kérelem, kitöltött kérdőívek.

               d)   A dömpingkülönbözet tényleges nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés

                     (153)

                     Az Ukrajnából érkező behozatalra vonatkozóan megállapított dömpingkülönbözet számottevő (lásd a (90) preambulumbekezdést). Figyelembe véve az Ukrajnából érkező dömpingelt behozatal fentiekben tárgyalt volumenét, piaci részesedését és árait, a tényleges dömpingkülönbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak. Ezenkívül az ukrajnai exportőrök folytatólagos tisztességtelen árképzése miatt az uniós gazdasági ágazat nem volt képes felépülni a korábbi dömpinggyakorlat hatásaiból.

               5.4.3.   Mikrogazdasági mutatók

         a)   Átlagos értékesítési egységárak az uniós piacon és termelési egységköltség

                     (154)

                     A mintába felvett uniós gyártók független uniós vevőknek történő értékesítéskor alkalmazott átlagos értékesítési árai 19 %-kal csökkentek 2014 és a felülvizsgálati időszak között. Az árcsökkenés a fő nyersanyagok költségének általános csökkenő tendenciáját, valamint azokat a költségszerkezeti átalakításra tett kísérleteket tükrözi, amelyek hatására csökkentek az uniós gyártók költségei. A folyamatosan az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló oroszországi és ukrajnai exportőrök figyelembe vett időszakban folytatott árleszorító gyakorlata miatt azonban az uniós gyártók nem juthattak előnyhöz a költségcsökkentés révén, mivel piaci részesedésük megőrzése érdekében a költségcsökkentés által megengedettnél nagyobb mértékben kényszerültek csökkenteni az értékesítési áraikat.

                     (155)

                     A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat költségei 9 %-kal csökkentek, ami lényegesen kevesebb az árak esetében tapasztalt csökkenésnél. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége számottevően romlott a figyelembe vett időszakban.

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Átlagos értékesítési egységár az Unióban, független vevőknek (EUR/tonna)

                                 1 024

                                 977

                                 844

                                 832

                                    Index

                                    100

                                    95

                                    82

                                    81

                                 Az értékesített áruk egységköltsége (EUR/tonna)

                                 944

                                 1 037

                                 932

                                 858

                                    Index

                                    100

                                    110

                                    99

                                    91

                                    Forrás: kitöltött kérdőívek.

               b)   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

                     (156)

                     Az uniós gyártók pénzforgalma, beruházásai, a beruházások megtérülése és a gyártók tőkebevonási képessége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 A független vevőknek történő uniós értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

                                 6,2

                                 – 4,0

                                 – 8,2

                                 – 6,0

                                 Pénzforgalom (EUR)

                                 33 622 691

                                 20 584 055

                                 – 5 190 651

                                 – 5 153 970

                                    Index

                                    100

                                    61

                                    – 15

                                    – 15

                                 Beruházások (EUR)

                                 70 668 341

                                 49 594 481

                                 31 073 864

                                 25 325 867

                                    Index

                                    100

                                    70

                                    44

                                    36

                                 Beruházások megtérülése (%)

                                 5,5

                                 – 2,9

                                 – 5,3

                                 – 4,1

                                    Forrás: kitöltött kérdőívek.

                     (157)

                     A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó adózás előtti, az ezen értékesítésekkel elért forgalom százalékában kifejezett nettó nyereség. A (155) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a mintába felvett uniós gyártók 2014-ben nyereségesek voltak, 2015-től kezdődően azonban már veszteséget termeltek. A teljes figyelembe vett időszakban a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége 6 %-os nyereségről indulva 6 %-os veszteségig romlott.

                     (158)

                     A pénzforgalom – amely az ágazat önfinanszírozó képességére utal – a 2014–2015. években pozitív volt, majd a jövedelmezőség csökkenő tendenciáját követve 2016 és a vizsgált időszak között negatív tartományba süllyedt.

                     (159)

                     Az uniós gyártóknak a figyelembe vett időszakban továbbra is módjukban állt beruházásokat végrehajtani, de a jövedelmezőség és a pénzforgalom alakulása a – figyelembe vett időszakban 64 %-os csökkenést mutató – beruházásokra is káros hatást gyakorolt. Ezenfelül a beruházások megtérülése 2015-től kezdődően, a jövedelmezőség kapcsán tapasztalt tendenciát követve negatív.

                     (160)

                     A fentiek fényében azt a következtetést lehet levonni, hogy a mintába felvett uniós gyártók pénzügyi teljesítménye negatív volt a felülvizsgálati időszak alatt.

               c)   Készletek

                     (161)

                     A mintába felvett uniós gyártók készleteinek szintje 21 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. A készletek termelési volumenhez viszonyított aránya ugyanakkor stabil (mintegy 3 %) maradt a figyelembe vett időszakban. A készletszint a termelési output tendenciáját követi. A vizsgált esetben azonban ez a mutató nem tekinthető különösebben lényegesnek az uniós gyártók gazdasági helyzetének értékelése szempontjából, mivel a varrat nélküli csövek általában rendelésre készülnek.

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Zárókészletek (tonna)

                                 87 502

                                 51 661

                                 53 858

                                 68 982

                                    Index

                                    100

                                    59

                                    62

                                    79

                                    Forrás: kitöltött kérdőívek.

               d)   Munkaerőköltségek

                     (162)

                     A mintába felvett uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége kis mértékben csökkent a figyelembe vett időszak alatt, ami az uniós gazdasági ágazat arra irányuló kísérleteinek köszönhető, hogy átalakítsa költségszerkezetét. Ez a mutató különösen fontos, mivel a varrat nélküli csövek termelési költségének több mint 25 %-át a munkaerőköltség teszi ki.

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

                                 53 628

                                 58 653

                                 51 161

                                 50 437

                                    Index

                                    100

                                    109

                                    95

                                    94

                                    Forrás: kitöltött kérdőívek.

               5.5.   A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos következtetés

                     (163)

                     A Bizottság a (131)–(162) preambulumbekezdés alapján arra a következtetésre jut, hogy 2014-hez képest az uniós gyártók a felülvizsgálati időszak alatt kedvezőtlenebb helyzetben voltak, továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte.

                     (164)

                     A vizsgálatból kiderült, hogy a kármutatók többsége romlott a figyelembe vett időszak alatt. Az értékesítési volumen 10 %-kal, a termelési volumen 23 %-kal csökkent, a kapacitáskihasználás aránya 63 %-ról 49 %-ra esett vissza. Az uniós gazdasági ágazatnak sikerült megőriznie mintegy 81 %-os piaci részesedését, ezt azonban csak jövedelmezősége árán tudta elérni; az uniós értékesítési árak jelentős mértékben, 19 %-kal csökkentek. A termelési költségek csökkentését célzó erőfeszítései ellenére (amelyek 9 %-os mérséklést eredményeztek) az uniós gazdasági ágazat 2015-től veszteséges. 2014 (6,2 % nyereség) és a felülvizsgálati időszak (6,0 %-os veszteség) között a jövedelmezőség 12,2 százalékponttal romlott. A pénzügyi mutatók (például a pénzforgalom és a beruházások megtérülése) 2014-ben még pozitívak, az azt követő években és a felülvizsgálati időszakban már negatívak voltak. Ugyanebben az időszakban a beruházások 64 %-kal estek vissza.

                     (165)

                     A kár folytatódása több tényezőből, többek között az uniós felhasználás csökkenéséből és az exportértékesítés visszaeséséből adódik. Emellett azonban az uniós árakat a dömpingelt behozatal is leszorította. Ukrajna alacsony dömpingárakat alkalmazva 14 %-kal növelte az Unióba irányuló exportvolumenét, és a figyelembe vett időszakban 27 %-kal növelte piaci részesedését. Az egyedüli ukrajnai exportőr csaknem 30 %-kal kínált az uniós árak alá. A kiemelten tőkeigényes ágazatban a termelési volumen árleszorítással kísért csökkenése kedvezőtlenül hatott a jövedelmezőségre.

                     (166)

                     A végső nyilvánosságra hozatalt követően Ukrajna kormánya és két oroszországi exportáló gyártó számos olyan tényezőt sorolt fel, amelyeket szerintük egyéb tényezőként figyelembe kellett volna venni az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzete és az érintett országokból érkező behozatal közötti ok-okozati összefüggés vizsgálata során. Állításuk szerint ilyen tényező az uniós felhasználás csökkenése, az uniós gyártók belföldi versenye, az uniós gyártók elégtelen exportteljesítménye, a kapacitásfelesleg, az uniós vállalatok magas fix költsége, valamint a Fehéroroszországból érkező behozatal.

                     (167)

                     A (165) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a kár folytatódása több tényező együttes eredménye. A felhasználás csökkenése, az exportértékesítés visszaesése és a dömpingelt behozatal mellett egyéb tényezők nem játszottak jelentős szerepet. Sőt, az alacsony kapacitáskihasználás inkább a termelés csökkenését jelzi, semmint kapacitásfelesleget, és összességében a más harmadik országokból érkező behozatal is csökkent. Az uniós gazdasági ágazaton belüli piaci részesedések is viszonylag stabilak maradtak a felülvizsgálati időszak alatt. Az uniós gyártók közötti versenyre vonatkozó állítást nem támasztották alá. Mindössze azon az elképzelésen alapul, hogy mivel az Uniós gyártókból álló minta az uniós termelésnek csupán 30 %-át adta, vizsgálni szükséges a mintában szereplő és a mintában nem szereplő gyártók közötti versenyt. A Bizottság kénytelen elutasítani ezt az állítást, mivel az ellentmond a mintavétel értelmének. A Bizottság megvizsgálta valamennyi uniós gyártó helyzetét, azonban a gyártók nagy számára tekintettel egyes tényezők vizsgálatát a teljes uniós gazdasági ágazatra nézve reprezentatív mintán végezte el. Ezért nem szükséges vizsgálni a mintában nem szereplő gyártók hatását mintában szereplő gyártókra.

                     (168)

                     Mindenesetre a vizsgált esetben az alábbiakban ismertetett módon a kárra vonatkozó következtetés kifejezetten arra irányul, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete várhatóan hogyan alakulna az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén.

                     (169)

                     A végső nyilvánosságra hozatalt követően Ukrajna kormánya és az egyik ukrajnai exportáló gyártó felvetette, hogy az ukrán export piaci részesedése az uniós felhasználáson belül mindössze 6 %, és a jövőben sem várható a növekedése az ukrajnai belföldi felhasználás, valamint az új piacokat szerző, jelentős mértékben diverzifikált ukrán export miatt.

                     (170)

                     Ezzel kapcsolatban hangsúlyozni szükséges, hogy a jelenlegi 6 %-os piaci részesedés is kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak, különösen a jelentős áralákínálásra tekintettel. Figyelmet érdemel továbbá, hogy az ukrán behozatal volumen tekintetében a hatályban lévő dömpingellenes vámok ellenére nőtt a figyelembe vett időszakban.

                     (171)

                     Az egyik, az ukrán kormány beadványában részben szintén támogatott ukrajnai exportáló gyártó azt állította továbbá, hogy a Bizottságnak a kár megismétlődésével kapcsolatos elemzésében figyelembe kellett volna vennie a szóban forgó ukrajnai exportáló gyártó és az érintett termék egyik legnagyobb uniós gyártója által aláírt közös vállalkozást létrehozó szerződést. Az ukrajnai gyártó szerint a közös vállalkozást létrehozó szerződés feltétele jelentősen befolyásolja majd a vállalat uniós forgalmazói csatornákra irányuló exportjának volumenét, valamint az árképzést.

                     (172)

                     A Bizottság a fenti (124) preambulumbekezdésben foglalt cáfolatára hivatkozik.

                     (173)

                     Oroszország csak kis volument exportált az Unióba, mégis megállapítást nyert, hogy áraival az uniós árak alá kínált. A Bizottság az (50)–(68) preambulumbekezdésben ismertetett előretekintő elemzéssel meghatározta az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az érintett országból valószínűsíthetően érkező exportvolumeneket. Az elemzés arra derített fényt, hogy az Oroszországból érkező behozatal az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűleg jóval a felülvizsgálati időszakban elért szint fölé emelkedne.

                     (174)

                     A fenti (53) és (93) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően mindkét ország számottevő szabad kapacitással rendelkezik, így az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a két országból érkező alacsony árú behozatal valószínűleg növekedne az uniós piac volumen és árak miatti vonzerejére tekintettel. Az uniós piac vonzereje az (56) és (108) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően valószínűleg növekedni fog az Egyesült Államok által az acéltermékek, ezen belül a varrat nélküli csövek behozatalára 2018 márciusában kivetett 25 %-os vám miatt. Az Egyesült Államok Oroszország és Ukrajna egyik fő exportpiaca, az uniós piac pedig valószínű célpont az Egyesült Államokban már nem értékesíthető mennyiség legalább egy része számára.

                     (175)

                     Az uniós gazdasági ágazat pozíciója továbbra is sérülékeny, és helyzete az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén tovább romlana. Az Ukrajnából érkező alacsony árú dömpingelt behozatal tovább növekedne, az orosz dömpingelt behozatal pedig valószínűleg jelentős mennyiségben megismétlődne, további árleszorító hatást és elmaradt értékesítést okozva az uniós piacon.

               6.   UNIÓS ÉRDEK

         6.1.   Bevezetés

                     (176)

                     Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy az Oroszország és Ukrajna elleni meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. A Bizottság az uniós érdeket az összes érintett érdek értékelése alapján határozta meg. Emlékeztetni kell arra, hogy a korábbi vizsgálatok során az intézkedések elfogadását nem tekintette ellentétesnek az Unió érdekeivel. Továbbá az, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat – tehát egy olyan helyzet elemzése, amelyben dömpingellenes intézkedések vannak hatályban – lehetővé tette, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges indokolatlan hátrányos hatását is értékelje.

                     (177)

                     Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére létezik-e olyan kényszerítő ok, amely alapján arra lehet következtetni, hogy ebben a konkrét esetben az Oroszországból és Ukrajnából származó behozatallal szembeni intézkedések fenntartása ellentétes az uniós érdekkel.

               6.2.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

                     (178)

                     Az uniós érdek tekintetében egyértelműen kijelenthető, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az acélágazatban az érintett termékkel összefüggésben jelenleg 13 000 főt foglalkoztató uniós gazdasági ágazat már így is gyenge gazdasági helyzete tovább romlana.

               6.3.   Az importőrök és a felhasználók érdeke

                     (179)

                     A vizsgálatban importőrök és felhasználók nem működtek együtt, noha valamennyi ismert importőr és felhasználó (több mint 70 vállalat) tájékoztatást kapott az eljárás megindításáról és az érdekelt félként való együttműködés lehetőségéről.

                     (180)

                     Az előző hatályvesztési felülvizsgálat megállapításai szerint az importőrök számos ország különböző szállítóitól szerzik be termékeiket, ezért az Oroszországból és Ukrajnából érkező behozatalra vonatkozó intézkedések fenntartásának hatása korlátozott mértékű. Az akkori vizsgálat során megállapítást nyert továbbá, hogy az importőröknek annak ellenére sikerült megőrizniük a jövedelmezőségüket, hogy évek óta intézkedések vannak hatályban.

                     (181)

                     Az előző hatályvesztési felülvizsgálat megállapításai, valamint a rendelkezésre álló információk alapján elmondható, hogy a varrat nélküli csövek a felhasználók termelési költségeinek viszonylag kis hányadát teszik csak ki. A varrat nélküli csövek általában nagyobb projektek (kazánok, csővezetékek, építkezések) részét képezik, amelyeknek csak korlátozott részét alkotják. Az intézkedések fenntartásának lehetséges hatása a felhasználókra ezért várhatóan nem jelentős.

                     (182)

                     A szóban forgó vállalatok együttműködésének hiányában nem állnak rendelkezésre olyan ellenőrizhető adatok és információk, amelyek az általános helyzet változását jeleznék.

               6.4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

                     (183)

                     A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy nem szól kényszerítő ok a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.

                     (184)

                     A végső nyilvánosságra hozatalt követően két oroszországi exportáló gyártó azt állította, hogy az intézkedések további alkalmazása számos uniós fogyasztót (felhasználót) hátrányosan érintene, emellett korlátozná a versenyt az Unión belül. A szóban forgó érdekelt felek ezért felkérték a Bizottságot, hogy mérlegelje az intézkedések legfeljebb kétéves időtartamra történő kiterjesztését.

                     (185)

                     The Bizottság megvizsgálta az uniós érdeket szolgáló intézkedések korlátozott kiterjesztésére irányuló javaslatot. A Bizottság ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy a dömpingellenes vizsgálatok keretében az uniós érdek vizsgálata eljárásjogi szempontból nagymértékben szabályozott műveletet, amely valamennyi fél, ezen belül az uniós gazdasági ágazat, felhasználók és fogyasztók érdekeinek a mérlegelését, valamint összetett jogi, gazdasági és politikai tényezők értékelését követeli meg (44). A Bizottság emlékeztetett arra, hogy hogy az uniós érdek uniós gazdasági ágazattal összefüggésben végzett értékeléséből kiderült, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós gazdasági ágazat így is gyenge gazdasági helyzete tovább romlana. Emlékeztetett továbbá arra, hogy importőrök és felhasználók nem működtek együtt a vizsgálatban, ami azt jelzi, hogy a hatályban lévő intézkedések kiterjesztése hátrányosan érintené őket. Ennek megfelelően nincs arra utaló bizonyíték, hogy az intézkedések alkalmazásának két évre korlátozása nagyobb mértékben szolgálná az uniós érdeket, mint az intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésében előírt teljes ötéves időszakon keresztüli alkalmazása. A Bizottság ennek alapján elutasította a két oroszországi exportáló gyártó érvelését.

               7.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

                     (186)

                     A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően az Oroszországból és Ukrajnából származó varrat nélküli csövek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

                     (187)

                     Az érdekelt felek tájékoztatást kaptak azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság be kívánta vezetni a szóban forgó dömpingellenes intézkedéseket, továbbá lehetőséget kaptak észrevételeik megfogalmazására. A beérkezett észrevételek nem voltak olyan természetűek, hogy módosították volna a fenti következtetéseket.

                     (188)

                     Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk

               (1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki az Oroszországból és Ukrajnából származó, jelenleg az ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 és az ex 7304 59 93 KN-kód (45) (7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 és 7304599320 TARIC-kód) alá tartozó, kör keresztmetszetű, legfeljebb 406,4 mm külső átmérőjű, azon varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára, amelyek szénegyenértéke (Carbon Equivalent Value, CEV) nem haladja meg a 0,86-ot a Nemzetközi Hegesztési Intézet (International Institute of Welding, IIW) képlete és a kémiai elemzés szerint (46).

               (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

                           Ország

                           Vállalat

                           Dömpingellenes vám
                           (%)

                           TARIC-kiegészítő kód

                           Oroszország

                           Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant és Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works

                           24,1

                           A741

                           OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe
                           Plant és OAO Seversky Tube Works

                           28,7

                           A859

                           Minden más vállalat

                           35,8

                           A999

                           Ukrajna

                           OJSC Dnepropetrovsk Tube Works

                           12,3

                           A742

                           LLC Interpipe Niko Tube és OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)

                           13,8

                           A743

                           CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist

                           25,7

                           A744

                           Minden más vállalat

                           25,7

                           A999

               (3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó megfelelő hatályos rendelkezések alkalmazandók.

            2. cikk
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2018. október 1-jén.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

            (2)  A Tanács 2320/97/EK rendelete (1997. november 17.) a Magyarországról, Lengyelországból, Oroszországból, a Cseh Köztársaságból, Romániából és a Szlovák Köztársaságból származó egyes varrat nélküli vas- és ötvözetlen acél csövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámok kivetéséről, az 1189/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről, valamint a Horvát Köztársaságból származó hasonló behozatalok tekintetében az eljárás megszüntetéséről. HL L 322., 1997.11.25., 1. o.

            (3)  A Bizottság 1999. december 22-i határozata a többek között Oroszországból származó, egyes varrat nélküli vas- és ötvözetlen acélcsövek behozatalára kivetett dömpingellenes vámok időközi felülvizsgálatával kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalás elfogadásáról. HL L 23., 2000.1.28., 78. o.

            (4)  A Tanács 348/2000/EK rendelete (2000. február 14.) a Horvátországból és Ukrajnából származó egyes varratmentes vascsövek vagy ötvözetlen acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről. HL L 45., 2000.2.17., 1. o.

            (5)  A Tanács 1322/2004/EK rendelete (2004. július 16.) a többek között az Oroszországból és Romániából származó, egyes varrat nélküli vas- és ötvözetlen acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámok kivetéséről szóló 2320/97/EK tanácsi rendelet módosításáról. HL L 246., 2004.7.20., 10. o.

            (6)  A Tanács 258/2005/EK rendelete (2005. február 14.) a 348/2000/EK rendelet által a Horvátországból és Ukrajnából származó egyes varratmentes vascsövek vagy ötvözetlen acélcsövek behozatalára vonatkozóan bevezetett dömpingellenes intézkedések módosításáról. HL L 46., 2005.2.17., 7. o.

            (7)  A Bizottság határozata (2005. Február 16.) a 258/2005/EK rendelet értelmében a Horvátországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és ötvözetlen acélcsövek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám kivetésének részleges felfüggesztéséről. HL L 46., 2005.2.17., 46. o.

            (8)  A Tanács 1866/2005/EK rendelete (2005. november 8.) a 258/2005/EK rendelettel a Horvátországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és ötvözetlen acélcsövek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám részleges felfüggesztésének meghosszabbításáról. HL L 300., 2005.11.17., 1. o.

            (9)  A Tanács 954/2006/EK rendelete (2006. június 27.) a Horvátországból, Romániából, Oroszországból és Ukrajnából származó, egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, a 2320/97/EK és a 348/2000/EK tanácsi rendeletek hatályon kívül helyezéséről, a többek között Oroszországból és Romániából származó, egyes varrat nélküli vas- és ötvözetlen acélcsövek behozatalára vonatkozó dömpingellenes vámok időközi és intézkedés megszűnésére irányuló felülvizsgálatának megszüntetéséről és a többek között Oroszországból és Romániából, valamint Horvátországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és ötvözetlen acélcsövek behozatalára kivetett dömpingellenes vámok időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről. HL L 175., 2006.6.29., 4. o.

            (10)  A Bíróság ítélete a C-191/09. P. sz. Tanács és Bizottság kontra Interpipe Niko Tube és Interpipe NTRP ügyben.

            (11)  A Bíróság ítélete a T-249/06. sz. Interpipe Niko Tube és Interpipe NTRP kontra Tanács ügyben.

            (12)  A Tanács 540/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. június 21.) a Horvátországból, Romániából, Oroszországból és Ukrajnából származó, egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 954/2006/EK rendelet módosításáról, HL L 165., 2012.6.26., 1. o.

            (13)  A Tanács 585/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. június 26.) az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően az Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a Horvátországból származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálati eljárás megszüntetéséről. HL L 174., 2012.7.4., 5. o.

            (14)  A Tanács 795/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. augusztus 28.) az 1225/2009/EK végrehajtási rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követően az Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 585/2012/EU rendelet módosításáról. HL L 238., 2012.9.4., 1. o.

            (15)  A Tanács 1269/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. december 21.) az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően a többek között Oroszországból származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 585/2012/EU végrehajtási rendelet módosításáról. HL L 357., 2012.12.28., 1. o.

            (16)  Értesítés az Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról. HL C 214., 2017.7.4., 9. o.

            (17)  Értesítés a többek között Ukrajnából származó egyes varrat nélküli csövek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megindításáról. HL C 159., 2018.5.7., 18. o.

            (18)  A vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról szóló 2017. október 12-i (EU) 2017/1925 bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 282., 2017.10.31., 1. o.) jelenlegi meghatározása szerint.

            (19)  A szénegyenértéket (CEV) a Nemzetközi Hegesztési Intézet (IIW) által 1967-ben kiadott, IIW IX-555-67. számú technikai jelentés szerint kell meghatározni.

            (20)  A szövetségi vámhatóság külkereskedelmi adatbázisa http://stat.customs.ru/apex/ (az oroszországi exportáló gyártók által szolgáltatott, nyilvánosan elérhető adatok, A 2017. augusztus 21-i és 2018. július 30-i beadványok 2. melléklete).

            (21)  Metal Expert LLC: www.metalexpert-group.com

            (22)  A kérelem nyilvános változatában hozzáférhető.

            (23)  Európai Unió – Az Argentínából érkező biodízelre vonatkozó dömpingellenes intézkedések, WT/DS473/AB.

            (24)  Pl. olyan megállapítást, amely alapján a vizsgálat egy adott exportáló gyártó vonatkozásában akkor is megszüntethető, ha az intézkedéseket országos szinten fenn kell tartani.

            (25)  2018. július 27-i közleményében a Bizottság egyértelműen tájékoztatta az oroszországi exportáló gyártókat arról, hogy ha a kérdőívre nem kap választ, akkor az alaprendelet 18. cikkét fogja alkalmazni.

            (26)  Lásd: Elnöki nyilatkozatok az Egyesült Államokba érkező acél- és alumíniumbehozatal kiigazításáról (83 FR 11619 és 83 FR 11625, 2018. március 15.); 2018. március 22-i elnöki nyilatkozatok az Egyesült Államokba érkező acél- és alumíniumbehozatal kiigazításáról (83 FR 13355 és 83 FR 13361, 2018. március 28.); 2018. április 30-i nyilatkozatok az Egyesült Államokba érkező acél- és alumíniumbehozatal kiigazításáról (83 FR 20683 és 83 FR 20677, 2018. május 7.); 2018. május 31-i nyilatkozatok az Egyesült Államokba érkező acél- és alumíniumbehozatal kiigazításáról.

            (27)  Ezeket eredetileg 2017. augusztus 21-én nyújtották be a 2. mellékletben. Ugyanezeket az adatokat kisebb eltérésekkel az általános útmutatóval kapcsolatos észrevételek, valamint a meghallgatást követő 2018. augusztus 10-i beadványok keretében is benyújtották.

            (28)  A 2018. július 30-i beadvány 2. melléklete, valamint a 2017. augusztus 21-i beadvány 2. melléklete. Az adatok azt mutatják, hogy a varrat nélküli csövek exportárai több harmadik országba, ezen belül a varrat nélküli csövek teljes orosz exportjának több mint 50 %-át adó vezető exportpiacokra irányuló kivitel esetében az Unióba irányuló export árainál is alacsonyabbak voltak. Például az Egyesült Államokba (1. hely), Törökországba (4. hely), valamint Indiába és az Egyesült Arab Emírségekbe (5. és 6. hely) irányuló export árai alacsonyabbak az Unióba irányuló export árainál.

            (29)  A 2017. augusztus 21-i beadvány 32. bekezdése, valamint a 2018. július 30-i beadvány 25. bekezdése.

            (30)  Mindkét beadvány 2. melléklete.

            (31)  Említést érdemel, hogy például Törökország esetében az Unióba irányuló export árai a figyelembe vett időszak minden egyes évében magasabbak voltak (a beadvány nem határozza meg pontosan a vonatkozási időszakot).

            (32)  A Bizottság (EU) 2018/1013 végrehajtási rendelete (2018. július 17.) egyes acéltermékek behozatalára vonatkozó ideiglenes védintézkedések bevezetéséről (HL L 181., 2018.7.18., 39. o.).

            (33)  Uo. 24.

            (34)  A 2018. július 30-i beadvány 3. melléklete.

            (35)  Forrás: A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis.

            (36)  E rendeletben a bizalmas vállalati adatok [bizalmas] jelöléssel szerepelnek.

            (37)  Forrás: A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis, valamint az Interpipe csoporttól származó ellenőrzött információk.

            (38)  Forrás: Az Interpipe csoport ellenőrzött adatai, valamint a másik két ukrajnai gyártóra vonatkozóan a Metal Expert adatai.

            (39)  A 2017. július 27-i (t17.009159), 2017. augusztus 8-i (t17.009653), 2018. február 1-jei (t18.000894), valamint 2018. május 31-i (t18.006325) és 2018. június 1-jei (t18.006324) beadványok.

            (40)  Lásd: Elnöki nyilatkozatok az Egyesült Államokba érkező acél- és alumíniumbehozatal kiigazításáról (83 FR 11619 és 83 FR 11625, 2018. március 15.); 2018. március 22-i elnöki nyilatkozatok az Egyesült Államokba érkező acél- és alumíniumbehozatal kiigazításáról (83 FR 13355 és 83 FR 13361, 2018. március 28.); 2018. április 30-i nyilatkozatok az Egyesült Államokba érkező acél- és alumíniumbehozatal kiigazításáról (83 FR 20683 és 83 FR 20677, 2018. május 7.); 2018. május 31-i nyilatkozatok az Egyesült Államokba érkező acél- és alumíniumbehozatal kiigazításáról.

            (41)  A Bizottság sem az ukrán hatóságoktól, sem önállóan az Interpipe csoporttól nem kapott tájékoztatást olyan mentességről, amelyben az Egyesült Államok 232. szakasz szerinti intézkedések alapján részesültek.

            (42)  Az erre vonatkozó információk bizalmas jellegére tekintettel a rendelet nem tartalmazza a teljes bizottsági elemzést. A Bizottság e rendelet közzétételének napján külön dokumentumban részletesebb magyarázatot adott az Interpipe csoportnak.

            (43)  A Tanács 926/2009/EK rendelete (2009. szeptember 24.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 262., 2009.10.6., 19. o.).

            (44)  A Bíróság 2017. június 15-i ítélete a C-349/16. sz. T.KUP ügyben (ECLI:EU:C:2017:469, 44. pont). Lásd még a Törvényszék 2003. július 8-i ítéletét a T-132/01. sz. Euroalliages és mások kontra Bizottság ügyben ECLI:EU:T:2003:189, 40. pont)

            (45)  A vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról szóló 2017. október 12-i (EU) 2017/1925 bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 282., 2017.10.31., 1. o.) jelenlegi meghatározása szerint. Az érintett termékek körét az 1. cikk (1) bekezdésében szereplő termékleírás, valamint a megfelelő KN-kódok termékleírásának együttese határozza meg.

            (46)  A szénegyenértéket (CEV) a Nemzetközi Hegesztési Intézet (IIW) által 1967-ben kiadott, IIW IX-555-67. számú technikai jelentés szerint kell meghatározni.