title: A Bizottság (EU) 2018/823 végrehajtási rendelete (2018. június 4.) a Török Köztársaságból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről

text:
               5.6.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 139/14

         A BIZOTTSÁG (EU) 2018/823 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2018. június 4.)
   a Török Köztársaságból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) és különösen annak 19. cikke (4) bekezdésére,
   mivel:
   1.   ELJÁRÁS

   1.1.   Hatályban lévő intézkedések

               (1)

               Szubvencióellenes vizsgálatot követően a Bizottság az (EU) 2015/309 végrehajtási rendelettel (2) végleges kiegyenlítő vámokat vetett ki a Törökországból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára (a továbbiakban: hatályban levő intézkedések).

         1.2.   Részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem

               (2)

               2017. március 13-án az Égei-tengeri Exportőrök Szövetsége (Aegean Exporters Association, a továbbiakban: kérelmező) a kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatára irányuló kérelmet nyújtott be.

               (3)

               A kérelem bizonyítékokkal szolgált arra vonatkozóan, hogy a közvetlen termelési támogatások végrehajtásának 2016. évi átalakításával jelentősen csökkent Törökországban a pisztrángtermelői támogatások szintje, és emiatt a támogatások ellensúlyozásához a továbbiakban már nincs szükség az intézkedésekre. A kérelmező ezenkívül azt állította, hogy jellegét tekintve a változás tartós. A kérelmező szerint mindezekből az következik, hogy a hatályban levő intézkedéseket felül kell vizsgálni.

         1.3.   A részleges időközi felülvizsgálat megindítása

               (4)

               Miután a Bizottság megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a részleges időközi felülvizsgálat megindításához, 2017. július 20-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (3) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 19. cikke szerinti részleges időközi felülvizsgálat megindítását.

         1.4.   Felülvizsgálati időszak

               (5)

               A felülvizsgálati időszak a 2016. július 1-jétől2017. június 30-ig tartó időszakra terjedt ki. A Bizottság ezenkívül annak értékeléséhez, hogy az eredeti vizsgálat óta csökkent-e a pisztrángtermelők támogatása, és hogy tartós jellegű volt-e a változás, azt is elemezte, hogy miként alakult a Törökország által nyújtott pisztrángtermelői támogatások teljes összege az eredeti vizsgálati időszak (azaz a 2013. január 1-jétőldecember 31-ig tartó időszak) óta.

         1.5.   A vizsgálatban érintett felek

               (6)

               A részleges időközi felülvizsgálat megindításáról a Bizottság értesítette a kérelmezőt, az ismert törökországi exportáló termelőket, az uniós termelőket, a tudomása szerint érintett felhasználókat és kereskedőket, az uniós termelőket képviselő társulásokat, valamint Törökország hatóságait.

               (7)

               Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek.

               (8)

               Két érdekelt fél beadványában a hatályban levő intézkedések fenntartásának szükségessége mellett szállt síkra. A felek egyike a Dán Akvakultúra-szövetség (az eredeti vizsgálatbeli panaszos) volt, amely azt az álláspontot képviselte, hogy nem teljesülnek az alaprendelet 19. cikkének feltételei. Állítása szerint egyrészről a kérelemben szereplő információk hiányosak és nem tükrözik híven a Törökországban működő pisztrángtermelők támogatásának helyzetét, másrészről a Törökország által bevezetett változtatások nem tekinthetők „tartós jellegűeknek”. A másik fél egy spanyolországi akvakultúra-szövetség volt, amely azt állítva, hogy a törökországi behozatal árai alacsonyabbak az uniós pisztrángtermelők által alkalmazott áraknál, szintén amellett érvelt, hogy a kiegyenlítő intézkedéseket fenn kell tartani.

         1.6.   Mintavétel a törökországi exportáló termelők körében

               (9)

               A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben bejelentette, hogy az exportáló termelők nagy száma miatt az alaprendelet 27. cikkével összhangban mintavételt végezhet az exportáló termelők körében.

               (10)

               Annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte a Törökországban működő összes ismert exportáló termelőt az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Ezenfelül a Török Köztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét is felkérte, hogy amennyiben vannak a vizsgálatban való részvétel iránt esetlegesen érdeklődő más exportáló termelők, nevezze meg őket és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat összesen több mint hetven törökországi vállalatnak küldte meg a Bizottság.

               (11)

               Huszonhét exportáló termelő nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy szerepeljen a mintában. A Bizottság az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban ideiglenesen öt exportáló termelőt/termelői csoportot vett fel a mintába: hármat a legnagyobb uniós exportvolumennel rendelkező exportáló termelők/termelői csoportok közül, továbbá két kisebb exportáló termelőt/termelői csoportot. A Bizottság a javasolt mintát reprezentatívnak találta.

               (12)

               A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Két exportáló termelői csoport – a KLC csoport és a Sagun csoport – kérte a mintába való felvételét. Mivel a KLC csoport jelentős mennyiséget exportál, az átalakított program ágazati hatásainak megfelelő vizsgálata érdekében a Bizottság úgy határozott, hogy e csoportot felveszi a mintába. A Sagun csoport (4) esetében ezzel szemben a Bizottság a vizsgálathoz rendelkezésre álló időkeret szűkössége miatt elutasította a mintába való felvételre irányuló kérést.

               (13)

               A végleges minta így az alábbi exportáló termelőkből/exportáló termelői csoportokból, valamint a velük kapcsolatban álló vállalatokból állt:

                           —

                           ADA SU csoport,

                           —

                           ALIMA csoport,

                           —

                           GMS csoport,

                           —

                           KLC csoport,

                           —

                           Mittos Su Ürünleri,

                           —

                           Özpekler csoport.

               (14)

               A végleges minta az Unióba exportált, a felülvizsgálat tárgyát képező termék felülvizsgálati időszak alatti behozatali volumenének mintegy 71 %-át fedte le. A Bizottság a mintát reprezentatívnak találta, és alkalmasnak tartotta arra, hogy segítségével megfelelő módon elemezze a Törökország által bevezetett változásoknak a szóban forgó ágazatban működő vállalatok összességére gyakorolt hatásait.

         1.7.   Kérdőívek és ellenőrző látogatások

               (15)

               A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy értékelje a közvetlen támogatásokra vonatkozó program végrehajtásának a Törökország általi átalakításából eredő hatásokat.

               (16)

               A Bizottság kérdőíveket küldött a mintában szereplő hat exportáló termelőnek/termelői csoportnak, valamint Törökországnak. E felek mindegyike hiánytalanul kitöltve benyújtotta a kérdőíveket.

               (17)

               A Bizottság a mintában szereplő egyik exportáló termelői csoport – nevezetesen az Alima csoport – telephelyein ellenőrző látogatást tett. A Bizottság emellett a törökországi hatóságokat is felkereste ellenőrző látogatás keretében. A 4.3.4. fejezetben levont következtetések alapján a Bizottság úgy határozott, hogy a mintában szereplő többi vállalat esetében eltekint az ellenőrző látogatásoktól.

         1.8.   Nyilvánosságra hozatal

               (18)

               A Bizottság 2018. február 21-én minden érdekelt fél számára nyilvánosságra hozta a vizsgálat lényeges tényeit és szempontjait, és felkérte az érdekelt feleket, hogy 2018. március 18-ig küldjék meg írásos észrevételeiket és/vagy a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatás iránti kérelmüket.

               (19)

               A nyilvánosságra hozatalt követően Törökország, a kérelmező, a mintában szereplő négy exportáló termelő és a Dán Akvakultúra-szövetség nyújtott be észrevételeket. 2018. március 23-án a Bizottság, Törökország, valamint a kérelmező részvételével meghallgatásra került sor. 2018. április 16-án a Bizottság és a Dán Akvakultúra-szövetség részvételével került sor meghallgatásra.

         2.   A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

               (20)

               A felülvizsgálat tárgyát képező termék a Törökországból származó, jelenleg az ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 és ex 0305 43 00 KN-kódok (TARIC-kódok: 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 és 0305430011) alá tartozó szivárványos pisztráng (Oncorhynchus mykiss) alábbi kiszerelései:

                           —

                           élő, egyenként legfeljebb 1,2 kg tömegű, vagy

                           —

                           friss, hűtött, fagyasztott és/vagy füstölt:

                           —

                           egész hal (fejjel együtt), kopoltyúval vagy anélkül, kibelezve vagy béllel együtt, egyenként legfeljebb 1,2 kg tömegű, vagy

                           —

                           fej nélkül, kopoltyúval vagy anélkül, kibelezve vagy béllel együtt, egyenként legfeljebb 1 kg tömegű, vagy

                           —

                           filé, egyenként legfeljebb 400 g tömegű

                     (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék).

               (21)

               A Bizottság az eredeti vizsgálat során arra a következtetésre jutott, hogy az Unióban termelt termékek és a Törökországban termelt termékek az alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében hasonló termékek.

         3.   AZ EREDETI VIZSGÁLATBAN KIEGYENLÍTETT TÁMOGATÁSOK

               (22)

               Az eredeti vizsgálat alkalmával a Bizottság több olyan intézkedést is megvizsgált, amelyek az eredeti vizsgálati időszakban (2013-ban) gazdasági előnyhöz juttatták vagy juttathatták a pisztrángot exportáló törökországi termelőket (lásd az ideiglenes kiegyenlítő vámok kivetéséről szóló 1195/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) (37) preambulumbekezdését).

               (23)

               A törökországi pisztrángtermelők az eredeti vizsgálati időszakban elsősorban közvetlen, az összes pisztrángtermelő által igénybe vehető, kilogrammalapú támogatásokban részesültek, amelyek 7–9,6 % közötti mértékeket értek el. Ezenfelül két, az eredeti vizsgálat mintájában szereplő vállalatnak támogatott hiteleket is folyósítottak. A Bizottság megállapította, hogy a támogatott hitelek révén az egyik vállalat (Kilic) 0,1 %-os, a másik vállalat (Özpekler) pedig 0,3 %-os mértékű támogatásban részesült.

               (24)

               A Bizottság megállapításai szerint a megvizsgált többi támogatási intézkedés az eredeti vizsgálati időszakban vagy egyáltalán nem járt gazdasági előnnyel, vagy elhanyagolható mértékű gazdasági előnyt eredményezett. A pisztrángtermelőkre vonatkozóan bevezetett intézkedések következésképp elsősorban a közvetlen támogatásokat egyenlítették ki.

               (25)

               A pisztrángtermelők eredeti vizsgálati időszakbeli (2013. évi) közvetlen támogatásai a 2013. évi mezőgazdasági támogatásokról szóló, 2013. március 7-i 2013/4463. sz. rendeleten (a továbbiakban: 2013. évi rendelet) alapultak. E rendelet a 2013-ban termelt pisztrángokra vonatkozott.

               (26)

               A 2013. évi rendelet értelmében minden olyan pisztrángtermelő támogatásban részesült, amely valamely haltenyésztési egység használatához érvényes termelési engedéllyel rendelkezett. A termelési engedélyek egyaránt vonatkozhatnak tengeri, víztározókban történő, illetve belvízi termelésre. Egy adott pisztrángtermelő akár több termelési engedéllyel (haltenyésztési egységgel) is rendelkezhetett ugyanarra a tározóra vagy tengerterületre. A 2013. évi rendelet alapján a szóban forgó engedélyek mindegyike után, a következő határok alkalmazása mellett járt termelési támogatás: 250 tonna éves termelésig a pisztrángtermelők a pisztrángok kilogrammjára számítva 0,65 török lírát (TRY) kaptak minden egyes termelési engedélyük után, 251 és 500 tonna termelés között a pisztrángtermelők ennek az összegnek a felét (0,325 TRY/kg) kapták, 500 tonnás termelés felett pedig nem kaptak támogatást.

         4.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

   4.1.   Általános információk

               (27)

               Törökországban a pisztrángtermelés támogatását éves alapon, kormányrendelettel szabályozzák. A rendelet a törökországi akvakultúrás termelés alapfeltételeit, valamint az ágazatnak nyújtható támogatások mértékeit határozza meg. A rendelet végrehajtása során követendő elvek és eljárások részleteit az Élelmezési, Földművelési és Állattenyésztési Minisztérium éves rendszerességgel közzétett közleményei állapítják meg.

               (28)

               mivel a felülvizsgálati időszak 2016 második félévére és 2017 első félévére terjedt ki, a Bizottság először a pisztrángtermelőknek 2016-ban és 2017-ben nyújtott, illetve nyújtandó támogatások mértékeit és feltételeit vizsgálta meg (lásd a 4.2. fejezetet).

               (29)

               A második lépésben a Bizottság azt elemezte, hogy összességében miként alakultak a Törökország által az eredeti vizsgálat óta nyújtott támogatások összegei (lásd a 4.3. fejezetet). Harmadik lépésként a Bizottság felmérte, hogy a támogatás szintje jelentős mértékben megváltozott-e, és hogy a változás tartós jellegűnek tekinthető-e (lásd a 4.4. fejezetet).

         4.2.   A pisztrángtermeléshez 2016-ban és 2017-ben nyújtott támogatások

   4.2.1.   2016. évi pisztrángtermelési támogatások

               (30)

               2016-ban a pisztrángtermelők a 2016. évben nyújtandó mezőgazdasági támogatásokról szóló 2016/8791. sz. rendelet (6) (a továbbiakban: 2016. évi rendelet) alapján részesültek támogatásban. A nyújtandó támogatások feltételeit az akvakultúra támogatásáról szóló 2016/33. sz. közlemény (7) részletezte.

               (31)

               Jóllehet a támogatások török lírában megadott kilogrammonkénti mértékei nem változtak 2013-hoz képest, az újonnan beillesztett 4.16. cikk kizárta a támogatásból azokat a halgazdaságokat, amelyek engedélyei „egyazon, a Minisztérium által kijelölt potenciális területre, egyazon víztározóra vagy egyazon zónában elhelyezkedő regionális víztározóra” vonatkoztak.

               (32)

               Az eredeti vizsgálati időszakbeli szabályozással szemben e cikk értelmében ha egy pisztrángtermelő, azaz egyetlen személy vagy vállalkozás/vállalat több termelési engedéllyel (vagy „haltenyésztési egységgel”) rendelkezik egy adott, a Minisztérium által kijelölt potenciális tengerterületre, egy adott víztározóra vagy egy adott régió víztározóira vonatkozóan, akkor ezek az engedélyek vagy haltenyésztési egységek a szóban forgó vállalat esetében egyetlen engedélynek, illetve egységnek minősülnek, és a közvetlen támogatást is ennek megfelelően kell kifizetni. A kérelmező állítása szerint e cikk miatt lecsökkent a támogatásra jogosult termelési volumen, és jelentősen visszaestek a pisztrángtermelőknek folyósított támogatások. A Bizottság ugyanakkor megállapította, hogy a szóban forgó kikötés két korlátozást is magában foglal.

               (33)

               Egyfelől: a Törökország által benyújtott adatok alapján a vizsgálat kimutatta, hogy a 2016. évi rendelet 4.16. cikkében megfogalmazott korlátozás csak a víztározóbeli vagy tengeri pisztrángtermelést érinti, a belvízi termelést – amely a Törökországtól kapott információk szerint (8) a teljes pisztrángtermelés mintegy 20 %-át adja – azonban nem. A nyilvánosságra hozatalt követően Törökország emellett azt is megerősítette, hogy összességében a termelőegységek (halgazdaságok) 65 %-a található belvízi területeken, és mindössze 35 %-a működik víztározókban vagy tengeri terülteken.

               (34)

               Ennek megfelelően a 2016. évi rendelet 4.16. cikkében előírt korlátozás a pisztrángtermelés 20 %-ára, illetve a termelőegységek vagy halgazdaságok 65 %-ára semmilyen hatást sem gyakorolt. Ez volt a helyzet például a mintában szereplő egyik vállalat, a Mittos esetében, amelynek pisztrángot termelő saját halgazdasága belvízi területen működött. Ezenkívül a mintában szintén szereplő Özpekler csoport különböző víztározókban rendelkezett halgazdaságokkal. Következésképp – az említett vállalatok/vállalatcsoportok által benyújtott (és kormányzati szinten ellenőrzött) információk szerint – e vállalatok 2016-ban, amikor az új szabályozás már hatályos volt, ugyanannyi (az egyik esetben hat, a másik esetben pedig három) termelési engedély után voltak jogosultak támogatásra, mint 2015-ben, azaz a jogszabályi változás előtt. E vállalatokra tehát a jogszabályi változás nem gyakorolt jelentős hatást.

               (35)

               Másfelől: a korlátozás jogi személyenként volt értendő, vagyis az egymással kapcsolatban álló vállalatok alkotta csoportoknál minden egyes vállalat jogosult volt támogatást igényelni a rendeletben rögzített felső határok erejéig. Ez azt jelentette, hogy ha egy vállalatcsoport olyan, külön jogi személyiséggel rendelkező vállalatokból állt, amelyek ugyanazon zónában rendelkeztek haltermelő gazdaságokkal (engedélyekkel), akkor a csoport minden egyes vállalata külön-külön részesülhetett támogatásokból, akkor is, ha az egymással kapcsolatban álló vállalatok halgazdaságai ugyanabban a zónában helyezkedtek el. Törökország megerősítette, hogy a mintában szereplő egyik vállalatcsoport, az Alima csoport esetében ez volt a helyzet. Az említett csoporthoz tartozó mindkét, egymással kapcsolatban álló vállalat jogosult volt támogatások igénylésére, jóllehet halgazdaságaik ugyanazon zónában helyezkedtek el.

               (36)

               Mindezen sajátosságok miatt a korlátozás összességében nem mérsékelte számottevően a kedvezményezettek számát. A Törökországtól kapott információk tanúsága szerint a közvetlen támogatásra jogosító halgazdálkodási engedélyek száma a 2015. évi 947-ről 2016-ban 837-re, majd 2017-ben 817-re csökkent. A (34) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az egyes vállalatokat külön-külön vizsgálva megállapítható, hogy bár néhány vállalat 2016-ban kevesebb támogatásra jogosító engedéllyel rendelkezett, mint 2015-ben, más vállalatok – így például az Özpekler csoport vagy a Mittos – ugyanannyi támogatásra jogosító engedéllyel rendelkeztek a módosítás után, mint a módosítás előtt.

               (37)

               A 2016. évi rendelet 4.16. cikkével bevezetett jogszabályi változás mellett Törökország ugyanezen rendelet keretében 2016. január 1-jei kezdettel egy új, a zárt rendszerű termeléshez (9) nyújtható közvetlen támogatást is bevezetett. Ennek célját a rendelet 4.16. cikke a következőképpen határozta meg: „az országban rendelkezésre álló vízkészletek maximális kihasználása az akvakultúra-termékek és különféle fajok célzottan vízszegény területeken történő tenyésztésével”.

               (38)

               A zárt rendszerű termelésre irányuló támogatásból a rendeletben meghatározott egyéb halfajok (például a tengeri durbincs és a farkassügér) termelői is részesülhettek. A támogatás mértékét az ilyen típusú rendszerben termelt halak kilogrammjára vetítve – a termelt halfajtól függetlenül – 0,5 TRY-ban határozták meg.

         4.2.2.   A pisztrángtermeléshez 2017-ben nyújtandó támogatások

               (39)

               A pisztrángtermelői támogatások évente új rendeletekkel és közleményekkel történő szabályozásának gyakorlatával összhangban a 2016. évi rendeletet 2017-ben felváltotta a 2017-ben nyújtandó mezőgazdasági támogatásokról szóló 2017/10465. sz. rendelet (10) (a továbbiakban: 2017. évi rendelet). Ezenkívül a nyújtandó támogatások feltételeit az akvakultúra támogatásáról szóló 2017/38. sz. közlemény (11) részletezte.

               (40)

               A 2017. évi rendelet megtartotta a 4.16. cikknek a támogatásra jogosító engedélyek darabszámára vonatkozó rendelkezéseit. Ezzel egyidejűleg azonban megemelte a pisztrángtermeléshez nyújtható közvetlen támogatások mértékét. A támogatások újonnan megállapított mértékei a következők szerint alakultak:

                           —

                           a támogatás mértéke 250 tonna termelésig 0,75 TRY/kg (szemben a 2016. évi 0,65 TRY/kg-os értékkel),

                           —

                           250 tonna és 500 tonna között a támogatás 0,375 TRY/kg (szemben a 2016. évi 0,325 TRY/kg-os értékkel),

                           —

                           az 500 tonna feletti termeléshez nem nyújtható támogatás.

               (41)

               A 2017. évi rendelet új támogatásokat is bevezetett. A Törökországtól kapott információk szerint a szóban forgó új támogatások részben az eredeti vizsgálatban kiegyenlített közvetlen támogatásokat váltották fel és egészítették ki, és a törökországi halfogyasztás növelését, a környezetvédelmi normák betartásának előmozdítását, a betegségekkel szembeni küzdelem fokozását, az élelmiszer-minőség javítását, az élelmiszer-kínálat változatosabbá tételét és az élelmiszerek nyomonkövethetőségének javítását voltak hivatottak szolgálni. Az újonnan bevezetett támogatások a következőket foglalták magukban:

                           —

                           1 kg feletti pisztrángok után járó támogatások,

                           —

                           halcímkézési támogatások,

                           —

                           a helyes gazdálkodási gyakorlathoz nyújtott támogatások.

               (42)

               Az 1 kg feletti pisztrángok termeléséhez igénybe vehető támogatások célja a termékdiverzifikáció előmozdítása volt. A támogatás mértéke 250 tonna termelésig 0,25 TRY/kg, 250 és 500 tonna termelés között pedig ennek fele (0,125 TRY/kg) volt. A támogathatósági kritériumok 4.16. cikk szerinti, a (32)–(35) preambulumbekezdésben ismertetett korlátozása a támogatások e típusára is vonatkozott.

               (43)

               A nyilvánosságra hozatalt követően Törökország és a kérelmező azzal érvelt, hogy az 1 kg feletti pisztrángok után járó támogatás csak az 1–1,2 kg tömegű érintett termék szempontjából releváns. Álláspontjuk szerint az érintett termék fogalma már nem terjed ki az 1,2 kg-nál nagyobb tömegű pisztrángokra. Ezen túlmenően Törökország kijelentette, hogy a 2018. évi termeléshez igénybe vehető támogatási programok feltételeit meghatározó, hamarosan közzétételre kerülő közleményében a Mezőgazdasági Minisztérium korlátozni fogja az 1,25 kg feletti pisztrángok után járó támogatást. Az 1 kg feletti pisztrángok után járó támogatást következésképp figyelmen kívül kell hagyni a pisztrángtermelőknek nyújtott támogatási összegek 2017. évi és 2018. évi alakulásának értékelésekor.

               (44)

               A legalább 1,2 kg tömegű, egész halként értékesített pisztrángok a Bizottság szerint sem képezik részét az érintett terméknek. Ennélfogva azok a támogatások, amelyeket ezeknek a – kizárólag más piacokra termelt – halaknak a termeléséhez nyújtanak, nem kiegyenlíthetők a jelenlegi intézkedések keretében.

               (45)

               Az 1–1,2 kg tömegű pisztrángok termelése viszont részesült 2017-ben a program támogatásaiból, és ezek a halak a termékkör részét képezték. Ezenkívül a 2017/38. sz. közlemény 4f. cikke alapján a haltermelők „a lehalászáskor” kapják meg a támogatást. Még ha Törökországnak szándékban állna is, hogy 2018-ban korlátozza az 1,25 kg feletti pisztrángok után járó támogatást, a rendelet jogilag nem zárja ki a más formában értékesített pisztrángok támogatását. A kapott információk szerint az ágazatban általános gyakorlat, hogy a lehalászott nagy méretű pisztrángok egy részét feldolgozzák, és mint érintett terméket – például filé formában – értékesítik. A támogatási program szóban forgó összegéből tehát részesült az érintett termék. Ezenkívül a Bizottság kizárólag azokra a releváns végeleges jogalkotási aktusokra és közigazgatási intézkedésekre támaszkodhat az elemzésekor, amelyeket az exportáló országban teljeskörűen hatályba léptettek. Mivel a 2018. évi feltételeket meghatározó közleményt még nem fogadták el, az eljárás e szakaszában a tervezett feltételek, amelyekről Törökország beszámolt, nem vehetők figyelembe. A Bizottság ennélfogva elutasította a felvetést, hogy zárja ki összesített elemzéséből a szóban forgó programot, de egyszersmind pontosította azokat a ténymegállapításait, amelyeket a program gazdasági hatása kapcsán megfogalmazott (lásd a (67) preambulumbekezdést).

               (46)

               A halcímkézési támogatások célja a halak nyomonkövethetőségének előmozdítása és a halminőség javítása volt. A támogatás mértéke 250 tonna termelésig 0,02 TRY/darab, 250 és 500 tonna termelés között pedig ennek fele (0,01 TRY) volt. A határok termelési engedélyekként voltak értendők. A támogathatósági kritériumok 4.16. cikk szerinti, a (32)–(35) preambulumbekezdésben ismertetett korlátozása a támogatások e típusára is vonatkozott. A halcímkézési támogatásból a rendeletben meghatározott egyéb halfajok (például a tengeri durbincs és a farkassügér) termelői is részesülhettek. A nyilvánosságra hozatalt követően az érdekelt felek ezt a ténymegállapítást nem vonták kétségbe.

               (47)

               A helyes gazdálkodási gyakorlathoz nyújtott támogatások egyes környezetvédelmi, élelmiszer-biztonsági, haljóléti és nyomonkövethetőségi normák betartásához kapcsolódtak. A támogatásra való jogosultsághoz a vállalatoknak minden esetben auditáltatniuk kellett magukat. Az audit lezárását tanúsítvány kibocsátása követhette. A normák betartásának ellenőrzését kizárólag a Minisztérium által akkreditált szervezetek végezhették. A 2017. évben termelt pisztrángok termelése esetében a vállalatok 2018. március 31-ig igényelhették jogosultságuk megállapítását. A támogatás mértéke 0,25 TRY/kg volt 250 tonna termelésig. A felső határ jogi személyenként volt értendő. A nyilvánosságra hozatalt követően az érdekelt felek ezt a ténymegállapítást nem vonták kétségbe.

         4.2.3.   Következtetés

               (48)

               A 2016. évi rendelet 4.16. cikkével bevezetett jogszabályi változást követően a jelek szerint csökkent a közvetlen támogatásra jogosult pisztrángtermelési volumen. Azt azonban, hogy a szóban forgó rendelet hatálybalépése előtt alkalmazott rendszerhez képest a 2016. évi jogszabályi változás ténylegesen milyen hatást gyakorolt a támogatásra jogosult termelés volumenére és értékére, a Törökországtól kapott tájékoztatás és a rendelkezésre álló információk szerint nehéz volt megállapítani, és a hatás annak függvényében változott, hogy mekkora termelési volumen tartozott az egyes engedélyekhez.

               (49)

               A hatás emellett vállalatonként is eltérő volt, az egyes vállalatok termeléssel kapcsolatos konkrét helyzetétől függően. Azok a vállalatok, amelyek ugyanazon régión vagy zónán belül a korábbi rendszer alapján egynél több engedéllyel rendelkeztek, 2016-tól csak egyetlen engedély után kaphattak közvetlen támogatásokat. Ezzel szemben a többi, belvízi termeléssel foglalkozó vállalat (mint például a Mittos) vagy különböző zónákban, illetve régiókban működő vállalat (köztük az Özpekler csoport) amiatt, hogy egynél több engedéllyel rendelkezett, ugyanolyan, vagy esetenként magasabb szintű közvetlen támogatásokban részesült, mint 2016 előtt. Továbbá, mivel a 2016. évi rendelet 4.16. cikke a korlátozást jogi személyenként határozta meg, a vállalatcsoportok esetében a jogszabályi változás hatását a csoportstruktúra is meghatározta. Ebből adódóan, míg a jogszabályi változás az olyan vállalatcsoportokat, mint a GMS csoport és a KLC csoport, igen érzékenyen érintette, addig az olyan vállalatok vagy vállalatcsoportok, mint az Alima, a Mittos és az Özpekler, vagy mint a teljes vállalati kör több mint 65 %-át alkotó kisvállalatok, csak mérsékelten vagy egyáltalán nem érzékelték a változás hatását.

               (50)

               Ezenkívül a Bizottság megállapításai szerint 2017-ben nőtt a pisztrángtermelői közvetlen támogatások tényleges mértéke (lásd a (40) preambulumbekezdést). A 2016. évi és 2017. évi rendeletek ezenfelül több új, a pisztrángtermelők által igénybe vehető támogatást is bevezettek (lásd a 4.2.1. és a 4.2.2. fejezetet).

               (51)

               Így lehetséges ugyan, hogy a 2016-ban bevezetett korlátozások csökkentették a közvetlen támogatások révén nyújtott támogatást, de Törökország ezzel párhuzamosan új támogatásokat vezetett be és/vagy módosította a meglévő támogatási intézkedéseket. Az egyik központi kérdés tehát az volt, hogy a megnövelt mértékű közvetlen támogatások és az újonnan bevezetett támogatások nem ellensúlyozzák-e a 2016. évi rendelettel bevezetett korlátozást. Ha ez beigazolódik, akkor az össztámogatás szintje elérheti vagy meghaladhatja a támogatásnyújtásnak az eredeti kiegyenlítő vámok kivetésekor kiszámított szintjét. Még ha egy termelőnek szerényebb mértékű gazdasági előnye származott is 2016-ban a közvetlen támogatásokból amiatt, hogy engedélyeit vagy haltenyésztési egységeit egyetlen engedélyként vagy egységéként vették figyelembe, e változás nem okvetlen eredményezett a 2016. évi jogszabályi változás előtti helyzethez képest alacsonyabb szintű össztámogatást (lásd a (62)–(65) preambulumbekezdést).

               (52)

               A Bizottság ezért úgy vélte, hogy értékelésének egyrészt az összes olyan támogatási intézkedés hatására ki kell terjednie, amelyből a Törökországban működő pisztrángtermelők részesülhettek (vagy a jövőben részesülhetnek), másrészt pedig országos szinten a támogatások teljes összegét is meg kell vizsgálnia. A Bizottság ebből adódóan nem azt vizsgálta, hogy a jogszabályi változás a mintában szereplő egyes vállalatokra külön-külön milyen konkrét hatást gyakorolt a vizsgálati időszakban, hanem átfogó értékelést végzett, azzal együtt, hogy következtetéseit ellenőrzésképp a mintában szereplő exportáló termelőktől kapott információkkal is összevetette.

               (53)

               A nyilvánosságra hozatalt követően Törökország és a kérelmező azt állította, hogy a Bizottságnak újra ki kell számítania a mintában szereplő egyes vállalatokhoz tartozó támogatáskülönbözeteket. A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. A kérelmező kérése szerint ismét fel kell mérni az összes törökországi pisztrángtermelő számára elérhető támogatások szintjének a 2016. évi jogszabályi változást követő csökkenését. Mivel országos szinten a körülmények nem változtak meg tartós jelleggel, a Bizottság indokolatlannak tartotta a kapcsolódó egyedi támogatási összegek kiszámítását. A jelek szerint a végrehajtott változtatások nem elegendőek annak bizonyításához, hogy a támogatások összege jelentős mértékben és tartós jelleggel megváltozott. Ezenkívül a támogatásnyújtás országos szintű elemzése és a támogatások 2018. évi becsült összegeinek vizsgálata is ugyanezt a következtetést erősítette meg.

         4.3.   A pisztrángtermeléshez nyújtott támogatások alakulása országos szinten

   4.3.1.   A pisztrángtermelőknek 2013 és 2016 között nyújtott támogatások

               (54)

               A pisztrángtermelőknek 2013 és 2016 között nyújtott támogatások összegei a következők szerint alakultak:

                  Táblázat

                  A pisztrángtermelőknek nyújtott közvetlen támogatások

                           Termelési év

                           2013 (eredeti vizsgálati időszak)

                           2014

                           2015

                           2016

                           Támogatási összeg (TRY)

                           62 992 720

                           53 599 382

                           50 093 952

                           39 762 389

                              Index

                              100

                              85

                              80

                              63

                           Termelési volumen (tonna)

                           128 059

                           112 345

                           106 598

                           104 356

                              Index

                              100

                              88

                              83

                              81

                              Forrás: Törökország által szolgáltatott adatok.

               (55)

               A pisztrángtermeléshez nyújtott teljes támogatási összeg 2013 és 2016 között 37 %-kal csökkent.

               (56)

               A támogatási összegben a legnagyobb mértékű (20 %-os) csökkenés 2013 és 2015 között, azaz még a 2016. évi rendelettel bevezetett jogszabályi változás előtt következett be. Az említett időszakban tapasztalt csökkenés megfelelt a pisztrángtermelés ugyanezen időszakbeli visszaesésével (17 %).

               (57)

               A támogatási összeg 2015 és 2016 (a változás előtti és utáni év) viszonylatában 20,6 %-kal csökkent.

         4.3.2.   A Törökország által 2016-ban nyújtott támogatások

               (58)

               A pisztrángtermelőknek 2016-ban nyújtott közvetlen támogatások tényleges teljes összege 39 762 389 TRY-t tett ki.

         4.3.3.   A Törökország által 2017-ben nyújtott támogatások

               (59)

               Az ellenőrzések idején még nem zárult le az összes olyan támogatási intézkedés végrehajtása, amelyből a pisztrángtermelők 2017-ben részesülhettek. Emiatt a Bizottság az ideiglenes ténymegállapításaihoz a 2017. évi költségvetési előrejelzés egyes intézkedésekre vonatkozó összesített adatait vette alapul.

               (60)

               A közvetlen támogatásokra elkülönített költségvetés 2017-ben 52 500 000 TRY-t tett ki. Az ellenőrzések során Törökországtól kapott előzetes tájékoztatás alapján a költségvetésnek várhatóan 90 %-a (47 250 000 TRY) kerül kifizetésre.

               (61)

               A 2017-ben újonnan bevezetett támogatási intézkedések tervezett költségvetése ezen felül értendő és a következőképpen oszlik meg:

                           —

                           zárt rendszerű termelés: 500 000 TRY,

                           —

                           halcímkézés: 10 000 000 TRY,

                           —

                           helyes gazdálkodási gyakorlat: 2 000 000 TRY,

                           —

                           1 kg feletti pisztrángok termelése: 1 875 000 TRY.

               (62)

               A zárt rendszerű termelésre, a halcímkézésére és a helyes gazdálkodási elvek követésére elkülönített költségvetésből más fajok – például a tengeri durbincs és a farkassügér – termeléséhez igénybe vehető támogatásokat is fedeztek. A Törökországtól az akvakultúrás termelés 2016. évi összvolumenére vonatkozóan kapott statisztikai adatok alapján a jogosult haltermelésen belül a pisztrángtermelés 41,2 %-os részarányt képviselt.

               (63)

               A Bizottság a költségvetési előrejelzésből és a 90 %-os kifizetési rátából kiindulva, továbbá annak alapján, hogy néhány intézkedés a pisztrángon kívül más fajok termeléséhez is igénybe vehető, elsőre úgy becsülte, hogy a pisztrángtermelői támogatások teljes összege 2017-ben meghaladhatja az 50 millió TRY-t. Ez a becslés a Törökország által benyújtott információkon alapult, amelyek szerint a közvetlen támogatásokra elkülönített költségvetésnek várhatóan 90 %-a kerül majd kifizetésre. A Bizottság a 2017-ben újonnan bevezetett támogatási intézkedések (lásd a (61) preambulumbekezdést) támogatási összegének kiszámításához ugyanezt a százalékos értéket alkalmazta. Végezetül: a Bizottság minden olyan költségvetési sor esetében, amelynél a jogosultság más halfajokra is vonatkozott (azaz a zárt rendszerű termeléshez, az 1 kg feletti pisztrángok termeléséhez, a halcímkézéshez és a helyes gazdálkodási gyakorlathoz nyújtott támogatások esetében), a pisztrángtermelés támogatásra jogosult haltermelésen belüli részarányaként a 41,2 %-os értéket alkalmazta.

               (64)

               A nyilvánosságra hozatalt követően Törökország és a kérelmező kijelentette, hogy a zárt rendszerű termelés után járó támogatásból és a halcímkézési támogatásból 2017-ben egyetlen törökországi pisztrángtermelő sem részesült, aminek hátterében mindenekelőtt a kezdeti beruházási költségek és a két intézkedés nehézkes gyakorlati alkalmazása áll. A helyes gazdálkodási gyakorlat támogatásából származó gazdasági előny 2017-ben legfeljebb mindössze 592 250 TRY-t tehetett ki, a tényleges kifizetés pedig a tervezett költségvetés 83 %-a volt, szemben a törökországi hatóságok 90 %-os eredeti becslésével.

               (65)

               A Bizottság belegyezett abba, hogy mindezeknek megfelelően a pisztrángtermelőknek 2017-ben ténylegesen nyújtott összegek alapján újra kiszámítsa a pisztrángtermelői támogatások teljes összegét. A támogatási intézkedésekhez tartozó új összegeket alapul véve a pisztrángtermelői támogatások 2017. évi teljes összege mintegy 48,5 millió TRY-t tett ki.

               (66)

               Törökország emellett azzal érvelt, hogy az 1 kg feletti pisztrángokra vonatkozó támogatási programot figyelmen kívül kell hagyni a pisztrángtermelőknek jutatott gazdasági előny kiszámításakor. A meghallgatáson bemutatott számításai szerint az érintett termék termeléséhez nyújtott támogatások 2017. évi összege így hozzávetőleg 43 millió TRY-t tenne ki.

               (67)

               A Bizottság ugyanakkor erről a programról megállapította, hogy három különböző típusú pisztráng után vehető igénybe: 1. az 1–1,2 kg tömegű pisztrángok után; 2. az 1,2 kg feletti pisztrángok után, amelyek akár érintett termékké is feldolgozhatók; valamint 3. az érintett termék piacától különböző piacra kerülő, 1,2 kg feletti pisztrángok után. Mivel a támogatás költségvetésének felosztásához nem állnak rendelkezésre pontos adatok, a Bizottság nem tudta kiszámítani, hogy a három típushoz külön-külön pontosan mekkora összeg tartozik. Ezzel együtt a végső következtetésen még az sem változtatna, ha e támogatást 100 %-ban a harmadik típusra vennék igénybe, és így az semmilyen hatást sem gyakorolna az érintett termékre. A 2017. évi 43 millió TRY tulajdonképpen még mindig 4 millió TRY-val magasabb a 2016. évi összegnél. Ez a növekmény jelentős részben semlegesítené a hatását annak a 2016. évi csökkenésnek, amelyet a kérelmező az intézkedések felülvizsgálatát igazoló változásként megjelölt.

         4.3.4.   Következtetés

               (68)

               A pisztrángtermelői támogatások az eredeti vizsgálati időszak (2013) és 2016 között 37 %-kal csökkentek. A támogatási összegek 2013-tól tapasztalt csökkenése azonban nemcsak a 2016. évi jogszabályi változással, hanem a pisztrángtermelés általános visszaesésével (lásd az (54) preambulumbekezdésben az 1. táblázatot) is összefüggésben állt. A pisztrángtermelői támogatások szintje 2016 után ismét emelkedett.

               (69)

               2017-ben a pisztrángtermelői támogatások teljes összege 43–48,5 millió TRY-t ért el. A Bizottság ezért azt a következtetést vonta le, hogy 2016 óta a támogatások összege egyre közelebb kerül a jogszabályi változás előtti összeghez.

               (70)

               A Bizottság ennélfogva arra jutott, hogy a meglévő támogatásoknak a 2016. évi jogszabályi változást követő csökkenése átmeneti volt, és hogy a teljes támogatási összegek, csakúgy mint az egy tonna termelés után járó támogatások, 2016 óta újra emelkednek.

         4.4.   A változások tartós jellege

               (71)

               A 4.3.4. fejezetben ismertetett következtetések alapján a Bizottság tehát fenntartotta azt az álláspontját, hogy a pisztrángtermelői támogatások 2016. évi csökkenése csak átmeneti jelenség volt. Ezenkívül, mivel a támogatási feltételeket és a támogatások mértékét Törökország évente felülvizsgálta, a Bizottság azon álláspontja mellett is kitartott, hogy a bevezetett változtatások nem tekinthetők tartósnak, különösképpen azért, mert:

                           —

                           2017-ben nőtt a közvetlen támogatás tonnánkénti mértéke,

                           —

                           2017-ben négy új típusú támogatási intézkedést vezették be,

                           —

                           és 2018-ban bevezetésre került egy új, a növendék halak (ivadékok) betegségeivel szembeni küzdelem segítését célzó támogatás.

                     Ezenfelül a Bizottság becslése szerint a pisztrángtermelői támogatások teljes összege 2018-ban akár az 56 millió TRY-t is elérheti, azaz hozzávetőleg 6 millió TRY-val meghaladhatja a 2015. évi – a jogszabályi változás előtti utolsó évben folyósított – összeget (12).

               (72)

               A nyilvánosságra hozatalt követően Törökország és a kérelmező azt állította, hogy a betegségekkel szembeni küzdelemhez 2018-ban bevezetett növendékhal-tartási támogatás nem kapcsolódik az érintett termékhez. Állításukat a felek mindazonáltal nem támasztották alá bizonyítékokkal. A Bizottság meglátása szerint egyetlen konkrét érv sem szólt amellett, hogy a támogatás nem kapcsolódik az érintett termékhez. Kiemelendő, hogy az új támogatási intézkedést az ellenőrző látogatáskor még a Mezőgazdasági Minisztérium is a pisztrángtermelői támogatások közé sorolta. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.

               (73)

               A nyilvánosságra hozatalt követően Törökország és a kérelmező azt is felvetette, hogy a zárt rendszerű termelés után járó támogatást és a halcímkézési támogatást ki kell zárni az értékelésből, mivel azokat egyfelől 2017-ben nem vették igénybe, másfelől pedig alkalmazásuk költséges és gyakorlati szempontból nehézkes volt (lásd a (64) preambulumbekezdést). Ezzel összefüggésben a Bizottság megállapította, hogy a halcímkézéshez 250 tonna termelésig igénybe vehető támogatás mértéke 2017-ben 0,02 TRY/darab volt, amely azonban 2018-ban a jelek szerint 0,03 TRY-re nőtt. (13) Ez arra utal, hogy Törökország egyre vonzóbbá teszi az intézkedéseket. A Bizottság ennélfogva elutasította azt az érvet, hogy a szóban forgó új támogatási intézkedéseket ki kell zárni a 2018. évi, illetve a közeljövőbeli támogatásokra vonatkozó becslésekből.

               (74)

               Ezenkívül a Bizottság rendelkezésére álló információk alapján a pisztrángtermelőknek előzetes beruházásokat kell végrehajtaniuk és/vagy auditon kell részt venniük ahhoz, hogy üzleti gyakorlatukat az újonnan bevezetett támogatási intézkedések támogathatósági kritériumaihoz igazítsák. Követkésképp, még ha az említett intézkedésekre elkülönített költségvetést nem is használják fel az alkalmazás első évében (éveiben), akkor is valószínűsíthető, hogy a következő évekre, amikorra a vállalatok a finanszírozási jogosultság megszerzéséhez már átalakították tevékenységeiket, fokozottabb felhasználás lesz jellemző.

               (75)

               Végezetül Törökország és a kérelmező szerint a Bizottságnak figyelembe kell vennie a török líra elmúlt évekbeli gyengülését (90 %). Meglátásuk szerint a leértékelődés tartós jellegű volt.

               (76)

               A Bizottság nem értett egyet az állítással. A török líra szabadon átváltható, ingadozó árfolyamú valuta, amelynek leértékelődése nem tudható be Törökországnak. Ezenkívül adott időszakban az átváltási árfolyamok ugyan alakulhatnak egy bizonyos tendencia mentén, de egy másik időszakot már akár egy ezzel ellentétes irányú változás is jellemezhet. Ennélfogva nincs olyan jellegű stabilitás és kiszámíthatóság, amelyek miatt a körülmények megváltozása tartósnak minősülne.

         4.5.   Következtetés

               (77)

               Az említett szempontok alapján a Bizottság fenntartotta azt az álláspontját, hogy a közvetlen támogatások végrehajtási rendszerét a jogalap, a támogathatósági kritériumok és a tényleges támogatási összegek folytonos változása jellemzi. Még ha a 2018. évi tényleges összegek el is térnek a Bizottság becsléseitől, a támogatási intézkedések végrehajtási rendszere olyan, folyamatosan változó rendszer, amely miatt e változások nem tekinthetők tartós jellegűnek. A Bizottság ezzel összefüggésben azt az álláspontját is fenntartotta, hogy a támogatásnyújtás 2013 és 2016 közötti csökkenése csak átmeneti jellegű változás volt, mivel a 2017. évi és a 2018. évi támogatási összegek a becslések alapján a 2013. évihez hasonló szintet érnek el. A Bizottság így arra, a kérelmező állításának ellentmondó következtetésre jutott, hogy a 2016-ban tapasztalt csökkenés nem tekinthető tartós jellegűnek.

         5.   A RÉSZLEGES IDŐKÖZI FELÜLVIZSGÁLAT MEGSZÜNTETÉSE

               (78)

               A Törökországban működő pisztrángtermelőknek szóló közvetlen támogatások végrehajtásának változásaira vonatkozó következtetések alapján, továbbá e változások nem tartós jellege miatt a részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmet a Bizottság megalapozatlannak tartotta, aminek következtében a részleges időközi felülvizsgálatot meg kell szüntetni.

               (79)

               Következésképp az (EU) 2015/309 végrehajtási rendelettel bevezetett, jelenleg hatályban lévő intézkedéseket fenn kell tartani.

               (80)

               Minden fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a vizsgálatot meg kívánja szüntetni. A felek számára meghatározott idő állt rendelkezésre arra, hogy a tájékoztatást követően benyújtsák észrevételeiket. A beadványokat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelő módon figyelembe vette.

               (81)

               A rendelet összhangban van az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A Bizottság a hatályban lévő kiegyenlítő intézkedések szintjének módosítása nélkül megszünteti a Törökországból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatát.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2018. június 4-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1037 rendelete (2016. június 8.) az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről (HL L 176., 2016.6.30., 55. o.).

      (2)  A Bizottság (EU) 2015/309 végrehajtási rendelete (2015. február 26.) a Törökországból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 56., 2015.2.27., 12. o.).

      (3)  Értesítés a Törökországból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megindításáról (HL C 234., 2017.7.20., 6. o.).

      (4)  A Sagun csoport uniós exportja a felülvizsgálati időszakban nagyjából harmadakkora volt, mint a KLC csoport uniós kivitele.

      (5)  A Bizottság 1195/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. október 29.) a Törökországból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára vonatkozó ideiglenes kiegyenlítő vám kivetéséről (HL L 319., 2014.11.6., 1. o.).

      (6)  A 2016. évi mezőgazdasági támogatásokról szóló, 2016. április 25-i (2016. január 1-jétől visszaható hatállyal alkalmazott) 2016/8791. sz. törökországi rendelet.

      (7)  A 2016/8791. sz. rendelet végrehajtásához kapcsolódó 2016/33. sz., „Közlemény az akvakultúra támogatásáról” című közlemény 2016. augusztus 3-án jelent meg a hivatalos lapban.

      (8)  Az ellenőrzések alkalmával a törökországi hatóságok úgy nyilatkoztak, hogy a pisztrángtermelés 30 %-a belvízi termelésből, 70 %-a pedig víztározóbeli vagy tengeri termelésből származik. A nyilvánosságra hozatalt követően ezeket az adatokat korrigálták.

      (9)  „Teljes mértékében szabályozott, a tenyésztési rendszeren belüli, bizonyos eljárások – például a termelés során felhasznált víz elvezetése, a kiválasztott anyagok, illetve a takarmánymaradványok eltávolítása mechanikai és biológiai módszerekkel, a minőséget és a kémiai szerkezetet befolyásoló oxigéndúsítás, a szén-dioxid evaporációja, ózonos és/vagy UV-technikával történő kezelés – révén elérhető többszöri felhasználás alapelvén működő akvakultúra-rendszer, amely kevesebb víz betáplálását teszi szükségessé, nagyobb fajlagos termelést és kedvezőbb növekedési feltételeket eredményezhet, valamint lehetővé teszi a hatékonyabb takarmányfelhasználásból és a szabadabb mozgást lehetővé tevő víztérfogatból származó előnyök kiaknázását, illetve az alacsonyabb környezeti terheléssel járó termékek termelését.” (Az Élelmezési és Mezőgazdasági Minisztérium 2016/33. sz. közleményének 4ç. cikke.)

      (10)  A 2017. évi mezőgazdasági támogatásokról szóló, 2017. június 5-i (2017. január 1-jétől visszaható hatállyal alkalmazott) 2017/10465. sz. törökországi rendelet.

      (11)  A 2017/10465. sz. rendelet végrehajtásához kapcsolódó 2017/38. sz., „Közlemény az akvakultúra támogatásáról” című közlemény 2017. október 14-én jelent meg a hivatalos lapban.

      (12)  Becslés a 2017. évi termelési volumen alapján, a 2017. évi 83 %-os kifizetési rátával számítva. Azon intézkedések esetében, amelyek a tervek szerint más fajokra is kiterjednek, a Bizottság azzal számolt, hogy a pisztrángtermelés a jogosult halfajok termelésén belül 43,6 %-os részarányt képvisel.

      (13)  A 2018. évi mezőgazdasági támogatásokról szóló, 2018. február 21-i (2018. január 1-jétől visszaható hatállyal alkalmazott) 2018/11460. sz. törökországi rendelet.

      (14)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1036 rendelete (2016. június 8.) az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről (HL L 176., 2016.6.30., 21. o.).


title: A Bizottság (EU) 2018/857 végrehajtási rendelete (2018. június 11.) egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyásáról („Haut-Montravel” (OEM))

text:
               12.6.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 147/1

         A BIZOTTSÁG (EU) 2018/857 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2018. június 11.)
   egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyásáról („Haut-Montravel” (OEM))
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 99. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Bizottság megvizsgálta az „Haut-Montravel” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet, amelyet Franciaország az 1308/2013/EU rendelet 105. cikkének megfelelően nyújtott be.

               (2)

               A Bizottság a termékleírás módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet az 1308/2013/EU rendelet 97. cikke (3) bekezdésének megfelelően közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2).

               (3)

               A Bizottsághoz nem érkezett az 1308/2013/EU rendelet 98. cikke szerinti kifogásolási nyilatkozat.

               (4)

               Ezért a termékleírás módosítását az 1308/2013/EU rendelet 99. cikkének megfelelően jóvá kell hagyni.

               (5)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az „Haut-Montravel” (OEM) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosítása jóváhagyásra kerül.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2018. június 11-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  HL C 4., 2018.1.6., 7. o.


title: A Bizottság (EU) 2018/1105 végrehajtási rendelete (2018. augusztus 8.) az (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően az illetékes hatóságok részéről az ESMA részére történő információnyújtás eljárásai és formanyomtatványai tekintetében végrehajtás-technikai standardok meghatározásáról (EGT-vonatkozású szöveg.)

text:
                  9.8.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 202/1

         A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1105 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2018. augusztus 8.)
         az (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően az illetékes hatóságok részéről az ESMA részére történő információnyújtás eljárásai és formanyomtatványai tekintetében végrehajtás-technikai standardok meghatározásáról
         (EGT-vonatkozású szöveg)
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel a pénzügyi eszközökben és pénzügyi ügyletekben referenciamutatóként vagy a befektetési alapok teljesítményének méréséhez felhasznált indexekről, valamint a 2008/48/EK és a 2014/17/EU irányelv, továbbá az 596/2014/EU rendelet módosításáról szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 47. cikke (3) bekezdésének harmadik albekezdésére,
         mivel:

                     (1)

                     Az (EU) 2016/1011 rendelet 47. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az illetékes hatóságok bocsássák az ESMA rendelkezésére a feladatai ellátásához szükséges valamennyi információt. A hatékony és eredményes kommunikáció biztosítása érdekében az illetékes hatóságoknak és az ESMA-nak az információkéréshez, az információkérések átvételének igazolásához és az információkérések megválaszolásához meghatározott kommunikációs csatornákat, többek között kijelölt kapcsolattartó személyeket és egységesített formanyomtatványokat kell igénybe venniük.

                     (2)

                     Az illetékes hatóságok által az (EU) 2016/1011 rendelet 47. cikke (2) bekezdésének megfelelően rendelkezésre bocsátandó információ magában foglalja többek között az említett rendelet 36. cikkének (1) bekezdése szerinti nyilvános nyilvántartás ESMA általi létrehozásához és vezetéséhez szükséges információt, továbbá mindenekelőtt az említett cikk a), c) és d) pontjában felsorolt információkat, és ezen információk bármely későbbi változását. Az illetékes hatóságoknak és az ESMA-nak meg kell állapodniuk az említett információknak az ESMA weboldalára történő továbbítására vonatkozó műszaki specifikációról annak biztosítása céljából, hogy az információtovábbítás pontos és biztonságos legyen.

                     (3)

                     Az illetékes hatóságok által az (EU) 2016/1011 rendeletnek megfelelően az ESMA számára rendelkezésre bocsátandó információ személyes adatokat és egyéb olyan érzékeny adatokat tartalmazhat, amelyek nem nyilvánosak. Következésképpen elengedhetetlen, hogy az információnyújtásra megfelelő védintézkedések és titoktartási szabályok legyenek alkalmazandók.

                     (4)

                     Az illetékes hatóságok és az ESMA számára elegendő időt kell biztosítani az e rendeletben meghatározott információnyújtás eljárásainak bevezetéséhez. Ezért ezt a rendeletet két hónappal a hatálybalépését követően kell elkezdeni alkalmazni,

                     (5)

                     E rendelet alapját az ESMA által a Bizottságnak benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezetek képezik.

                     (6)

                     Az ESMA nem tartott nyilvános konzultációt az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetekről, és nem elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, mivel megállapította, hogy ez a szóban forgó standardok hatókörét és hatását tekintve aránytalan lett volna, figyelemmel arra a tényre, hogy azok közvetlenül csak a tagállami illetékes hatóságokat érintik, a piaci szereplőket nem.

                     (7)

                     Az ESMA kikérte az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 37. cikke alapján létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport véleményét,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk
            Az ESMA nyilvántartásához benyújtandó értesítések

               (1)   Az (EU) 2016/1011 rendelet 36. cikkének (1) bekezdésében említett nyilvános nyilvántartás ESMA általi létrehozásának és vezetésének biztosításához a releváns határozat időpontjától számított öt munkanapon belül az illetékes hatóságok értesítik az ESMA-t az említett cikk a), c) és d) pontjában felsorolt információkról, valamint az azokat érintő változásokról.

               (2)   Releváns határozat az alábbiakban felsorolt, illetékes hatóság által hozott határozatok bármelyike, amely esetében az (EU) 2016/1011 rendeletben előírtaknak megfelelően értesíteni kell az ESMA-t a szóban forgó információról vagy változásról:

                           a)

                           az (EU) 2016/1011 rendelet 34. cikke (6) bekezdése a) vagy b) pontjának megfelelően egy adott referenciamutató-kezelő engedélyezésére vagy nyilvántartásba vételére vonatkozó határozat;

                           b)

                           az említett rendelet 35. cikke (1) bekezdésének megfelelően egy adott referenciamutató-kezelő engedélyének vagy nyilvántartásba vételének visszavonására vagy felfüggesztésére vonatkozó határozat;

                           c)

                           az említett rendelet 32. cikke (5) bekezdésének megfelelően egy harmadik országban található referenciamutató-kezelő elismerésére vonatkozó határozat;

                           d)

                           az említett rendelet 32. cikke (8) bekezdésének megfelelően az említett elismerés visszavonására vagy felfüggesztésére vonatkozó határozat;

                           e)

                           az említett rendelet 33. cikke (3) bekezdésének megfelelően egy referenciamutató vagy referenciamutató-család jóváhagyásának engedélyezésére vonatkozó határozat;

                           f)

                           az említett rendelet 33. cikke (6) bekezdésének megfelelően egy referenciamutató vagy referenciamutató-család jóváhagyásának megszüntetésére kötelező határozat;

                     Az (1) bekezdésben említett információkról vagy az azokat érintő változásokról az ESMA-t az ESMA olyan kommunikációs csatornáján keresztül kell értesíteni, amely biztosítja, hogy az információtovábbítás során fennmaradjon az információk teljessége, sértetlensége és bizalmas jellege.

               (3)   Az illetékes hatóságok és az ESMA megállapodnak az információknak az ESMA kommunikációs csatornáján keresztül az ESMA weboldalára történő továbbításához alkalmazandó információs technológiáról.

            2. cikk
            Az ESMA értesítése az elismert referenciamutató-kezelők referenciamutatóiról
            Az ESMA (EU) 2016/1011 rendelet 32. cikkének (6) bekezdése szerinti értesítéséhez olyan elektronikus eszközt kell használni, amely révén a teljes továbbítási folyamat során biztosítható az információk teljessége, sértetlensége és bizalmas jellege.

            3. cikk
            Információkérés

               (1)   Az ESMA által az illetékes hatóságoknak küldött, az (EU) 2016/1011 rendelet 47. cikkének (2) bekezdése szerinti, az e rendelet 1. és 2. cikkében meghatározottól eltérő információkéréshez az e rendelet I. mellékletében előírt formanyomtatványt kell használni.

               (2)   Az az illetékes hatóság, amelyre az (EU) 2016/1011 rendelet 47. cikkének (2) bekezdése szerinti információkérés irányult (a továbbiakban: a megkeresett hatóság), a megkeresés kézhezvételétől számított hét napon belül – az e rendelet II. mellékletében előírt formanyomtatvány használatával – visszaigazolja a megkeresés kézhezvételét.

            4. cikk
            Az információkérésre adott válasz

               (1)   A megkeresett hatóság – az e rendelet III. mellékletében előírt formanyomtatvány használatával – megadja az ESMA-nak a kért információt. A megkeresett hatóság a hatáskörén belül megtesz minden észszerű lépést a kért információ megszerzése és továbbítása érdekében. Amennyiben a megkeresett hatóság az információkérés átvételi elismervényében megadott várható válaszadási határidőn belül nem tudja biztosítani az információt, haladéktalanul értesíti az ESMA-t és – a határidő-hosszabbítás szükségességének indokolásával együtt – új várható válaszadási határidőt ad meg.

               (2)   A megkeresett hatóság szükség esetén konzultál az ESMA-val a kért információ típusának pontosításáról, továbbá a szükséges frissítések gyakoriságáról.

            5. cikk
            Az információtovábbítás módja
            A 3. és a 4. cikkben említett információkérésekre, átvételi elismervényekre és az információkérésre adott válaszokra a következő szabályok alkalmazandók:

                        a)

                        azokat írásba kell foglalni;

                        b)

                        azokat postai úton, faxon vagy elektronikus úton kell továbbítani olyan módon, hogy a továbbítási folyamat során biztosított legyen az információk teljessége, sértetlensége és bizalmas jellege;

                        c)

                        azokat a következőknek kell címezni:

                                    i.

                                    az illetékes hatóságnak küldött megkeresés esetén az illetékes hatóság által a 7. cikknek megfelelően kijelölt kapcsolattartó személy;

                                    ii.

                                    az ESMA-nak küldött átvételi elismervény vagy válasz esetén az ESMA által az információkérésben meghatározott kapcsolattartó pont.

            6. cikk
            Titoktartás

               (1)   Az illetékes hatóságok bizalmasan kezelik az (EU) 2016/1011 rendelet 47. cikkének (2) bekezdése szerinti információkérés tényét, a megkeresés tartalmát, valamint az információkérés teljesítése során felmerült bármely kérdést, különösen az ESMA és az illetékes hatóság között a megkereséssel kapcsolatban folytatott konzultációt.

               (2)   Az illetékes hatóság azonban közölheti az említett tényeket vagy kérdéseket, amennyiben ahhoz az ESMA hozzájárul, vagy ha az információk közlését jogi eljárás teszi szükségessé.

            7. cikk
            Kapcsolattartók
            Az illetékes hatóságok e rendelet alkalmazásához kapcsolattartó személyt jelölnek ki, és e rendelet hatálybalépését követően 30 napon belül megadják az ESMA számára e kapcsolattartó személy nevét és elérhetőségét. Az ESMA-t haladéktalanul értesíteni kell a kapcsolattartó személy kijelölését vagy elérhetőségét érintő változásokról.

            8. cikk
            Hatálybalépés és alkalmazás
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
            Ezt a rendeletet 2018. október 29-től kell alkalmazni.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2018. augusztus 8-án.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  HL L 171., 2016.6.29., 1. o.

            (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.).

            I. MELLÉKLET

               Formanyomtatvány az információkéréshez

            INFORMÁCIÓKÉRÉS

                        Hivatkozási szám: …
                        Dátum: …

                           Általános információk

                        FELADÓ:
                        Tagállam (adott esetben):
                        Megkereső hatóság:
                        Hivatalos cím:
                        (Az (EU) 2018/1105 bizottsági végrehajtási rendelet 7. cikke alapján kijelölt kapcsolattartó személy elérhetősége)
                        Név:
                        Telefonszám:
                        E-mail-cím:
                        CÍMZETT:
                        Tagállam (adott esetben):
                        Megkeresett hatóság:
                        Hivatalos cím:
                        (Az (EU) 2018/1105 végrehajtási rendelet 7. cikke alapján kijelölt kapcsolattartó személy elérhetősége)
                        Név:
                        Telefonszám:
                        E-mail-cím:
                        Tisztelt [a megfelelő személy neve]!
                        Az [információnyújtás céljára alkalmazandó eljárásokról és formanyomtatványokról szóló] végrehajtás-technikai standardokat meghatározó (EU) 2018/1105 végrehajtási rendelet 3. cikkével összhangban az alább részletezett témá(k)hoz kapcsolódóan kérjük az Önök segítségét.
                        Kérem, hogy a kért információt szíveskedjenek [adja meg a válasz valószínűsíthető időpontját]-ig biztosítani, vagy ha ez nem lehetséges, akkor jelezzék, hogy várhatóan mikor tudják biztosítani a kért információt.

                           Az információkérés indokai

                        …
                        …
                        …
                        [Adja meg az (EU) 2016/1011 rendelet azon rendelkezését/rendelkezéseit, amely/amelyek alapján a megkereső hatóság az ügyben eljárni illetékes.]
                        A megkeresés a következő információkra vonatkozik:…
                        …
                        …
                        [Ismertesse a megkeresés tárgyát, a referenciamutató-felügyelet érintett területét, továbbá azt, hogy milyen célból van szükség az információra.]
                        Hivatkozással …
                        [Ha a megkeresésnek volt előzménye, az azonosítás érdekében adja meg a korábbi megkeresés adatait.]
                        Az (EU) 2018/1105 végrehajtási rendelet 5. cikkének megfelelően meg kell őrizni az ebben a megkeresésben foglalt információk bizalmas jellegét.
                        Tisztelettel:
                        [aláírás]

            II. MELLÉKLET

               Formanyomtatvány az információkérés átvételi elismervényéhez

            INFORMÁCIÓKÉRÉS ÁTVÉTELI ELISMERVÉNYE

                        Hivatkozási szám: …
                        Dátum: …
                        FELADÓ:
                        Tagállam (adott esetben):
                        Megkeresett hatóság:
                        Hivatalos cím:
                        (Az (EU) 2018/1105 bizottsági végrehajtási rendelet 7. cikke alapján kijelölt kapcsolattartó személy elérhetősége)
                        Név:
                        Telefonszám:
                        E-mail-cím:
                        CÍMZETT:
                        Tagállam (adott esetben):
                        Megkereső hatóság:
                        Hivatalos cím:
                        (Az (EU) 2018/1105 végrehajtási rendelet 7. cikke alapján kijelölt kapcsolattartó személy elérhetősége)
                        Név:
                        Telefonszám:
                        E-mail-cím:
                        Tisztelt [a megfelelő személy neve]!
                        Az [információnyújtás céljára alkalmazandó eljárásokról és formanyomtatványokról szóló] végrehajtás-technikai standardokat meghatározó (EU) 2018/1105 végrehajtási rendelet 4. cikkével összhangban ezúton értesítjük, hogy megkaptuk [hivatkozási szám beillesztendő] hivatkozási számú információkérésüket.
                        A válaszadás várható időpontja (amennyiben az adott szakaszban megbecsülhető): …
                        Tisztelettel:
                        [aláírás]

            III. MELLÉKLET

               Formanyomtatvány az információkérésre adott válaszhoz

            VÁLASZ AZ INFORMÁCIÓKÉRÉSRE

                        Hivatkozási szám: …
                        Dátum: …

                           Általános információk

                        FELADÓ:
                        Tagállam (adott esetben):
                        Megkeresett hatóság:
                        Hivatalos cím:
                        (Az (EU) 2018/1105 bizottsági végrehajtási rendelet 7. cikke alapján kijelölt kapcsolattartó személy elérhetősége)
                        Név:
                        Telefonszám:
                        E-mail-cím:
                        CÍMZETT:
                        Tagállam (adott esetben):
                        Megkereső hatóság:
                        Hivatalos cím:
                        (Az (EU) 2018/1105 végrehajtási rendelet 7. cikke alapján kijelölt kapcsolattartó személy elérhetősége)
                        Név:
                        Telefonszám:
                        E-mail-cím:
                        Tisztelt [a megfelelő személy neve]!
                        Az [információnyújtás céljára alkalmazandó eljárásokról és formanyomtatványokról szóló] végrehajtás-technikai standardokat meghatározó (EU) 2018/1105 végrehajtási rendelet 4. cikkével összhangban az Önök [éééé.hh.nn]-i [hivatkozási szám beillesztendő] hivatkozási számú információkérését feldolgoztuk.

                           A kért információk

                        …
                        …
                        …
                        A rendelkezésre bocsátott információ bizalmas jellegű, és a(z) [a megkereső hatóság neve] részére való közzétételére a(z) [az alkalmazandó ágazati szabályozás vonatkozó rendelkezése] szerint és annak alapján kerül sor, hogy az (EU) 2018/1105 bizottsági végrehajtási rendelet 5. cikke értelmében meg kell őrizni az információ bizalmas jellegét. A [megkereső hatóság neve]-nak/-nek be kell tartania az (EU) 2018/1105 végrehajtási rendelet 5. cikkének a titoktartási korlátozásokra és az információ megengedhető felhasználására vonatkozó követelményeit.
                        Tisztelettel:
                        [aláírás]


title: A Bizottság (EU) 2018/1106 végrehajtási rendelete (2018. augusztus 8.) a jelentős és nem jelentős referenciamutatók referenciamutató-kezelői által az (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében közzéteendő és frissítendő megfelelőségi nyilatkozathoz kapcsolódó mintadokumentumokra vonatkozó végrehajtás-technikai standardok megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg.)

text:
                  9.8.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 202/9

         A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1106 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2018. augusztus 8.)
         a jelentős és nem jelentős referenciamutatók referenciamutató-kezelői által az (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében közzéteendő és frissítendő megfelelőségi nyilatkozathoz kapcsolódó mintadokumentumokra vonatkozó végrehajtás-technikai standardok megállapításáról
         (EGT-vonatkozású szöveg)
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel a pénzügyi eszközökben és pénzügyi ügyletekben referenciamutatóként vagy a befektetési alapok teljesítményének méréséhez felhasznált indexekről, valamint a 2008/48/EK és a 2014/17/EU irányelv, továbbá az 596/2014/EU rendelet módosításáról szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 25. cikke (8) bekezdésének harmadik albekezdésére, valamint 26. cikke (5) bekezdésére,
         mivel:

                     (1)

                     Az (EU) 2016/1011 rendelet 25. cikkének (7) bekezdése előírja, hogy a jelentős referenciamutatók azon kezelőinek, amelyek nem tartják be a szóban forgó rendelet egy vagy több konkrét előírását, megfelelőségi nyilatkozatot kell közzétenniük és frissíteniük, amelyben megindokolják, hogy esetükben miért helyénvaló az említett előírások be nem tartása. Az említett rendelet 26. cikkének (3) bekezdése hasonló kötelezettséget ír elő a nem jelentős referenciamutató-kezelők tekintetében is, de ez a kötelezettség előírások szélesebb körére vonatkozik.

                     (2)

                     A megfelelőségi nyilatkozatnak lehetővé kell tennie, hogy mindenki egyértelműen azonosítani tudja az (EU) 2016/1011 rendelet azon rendelkezéseit, amelyek esetében a referenciamutató-kezelő úgy döntött, hogy nem alkalmazza azokat, továbbá hogy meg lehessen állapítani, hogy a referenciamutató-kezelő mely indokok alapján tartja helyénvalónak az adott rendelkezések be nem tartását.

                     (3)

                     Az (EU) 2016/1011 rendelet 25. cikkének (7) bekezdése és 26. cikkének (3) bekezdése szerint a megfelelőségi nyilatkozatnak egyértelműen indokolnia kell, hogy a referenciamutató-kezelő miért ítéli úgy, hogy helyénvaló a szóban forgó rendelkezés be nem tartása. Következésképpen elő kell írni, hogy a mintadokumentum tartalmazzon külön magyarázatot a referenciamutató-kezelő által nem alkalmazott minden egyes rendelkezésre vonatkozóan.

                     (4)

                     A jelentős referenciamutatók tekintetében az (EU) 2016/1011 rendelet 25. cikkének (1) bekezdésében felsorolt opcionális mentességek az említett rendelet 26. cikkének (1) bekezdésében a nem jelentős referenciamutatók vonatkozásában felsorolt potenciális mentességek egy csoportját jelentik. Abból a célból, hogy a 25. cikk (8) bekezdésében és a 26. cikk (5) bekezdésében előírt végrehajtás-technikai standardok az említett mentességek szempontjából összhangban legyenek, valamint a referenciamutató-kezelők esetleges indokolatlan adminisztratív terheinek elkerülése érdekében kívánatos ezeket a végrehajtás-technikai standardokat egyetlen rendeletbe foglalni.

                     (5)

                     A referenciamutató-kezelők dönthetnek úgy, hogy valamely referenciamutató-családra egyetlen megfelelőségi nyilatkozatot használnak, amennyiben a nyilatkozat az érintett egyes referenciamutatók tekintetében biztosítja azon rendelkezések egyértelmű azonosítását, amelyek esetében a referenciamutató-kezelő úgy döntött, hogy nem alkalmazza azokat. Ugyanazon megfelelőségi nyilatkozat nem vonatkozhat jelentős és nem jelentős referenciamutatókra is. Amennyiben egy referenciamutató-család jelentős és nem jelentős referenciamutatókat egyaránt tartalmaz, legalább két megfelelőségi nyilatkozatot kell készíteni.

                     (6)

                     A referenciamutató-kezelők számára elegendő időt kell biztosítani az e rendelet követelményeinek való megfelelés biztosítására. Ezért ezt a rendeletet két hónappal a hatálybalépését követően kell elkezdeni alkalmazni.

                     (7)

                     Ez a rendelet az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által a Bizottságnak benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeteken alapul.

                     (8)

                     Az Európai Értékpapírpiaci Hatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 37. cikke alapján létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport véleményét,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk
            A megfelelőségi nyilatkozathoz kapcsolódó mintadokumentumok

               (1)   Az (EU) 2016/1011 rendelet 25. cikkének (7) bekezdésében említett megfelelőségi nyilatkozat mintadokumentumát e rendelet I. melléklete határozza meg.

               (2)   Az (EU) 2016/1011 rendelet 26. cikkének (3) bekezdésében említett megfelelőségi nyilatkozat mintadokumentumát e rendelet II. melléklete határozza meg.

            2. cikk
            Hatálybalépés
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
            Ezt a rendeletet 2018. október 29-től kell alkalmazni.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2018. augusztus 8-án.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  HL L 171., 2016.6.29., 1. o.

            (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.)

            I. MELLÉKLET

               Mintadokumentum az (EU) 2016/1011 rendelet 25. cikkének (7) bekezdésében említett megfelelőségi nyilatkozathoz

                        Pont

                        Szövegmező

                        A.   Általános információk

                                    1.

                                    A nyilatkozat elkészültének és adott esetben legutóbbi frissítésének dátuma

                                    1.

                                    Készült: [éé.hh.nn.]

                                    Utolsó frissítés: [éé.hh.nn.]

                                    2.

                                    A referenciamutató-kezelő megnevezése

                                    2.

                                    [Az ESMA által közzétett „Register of administrators and benchmarks” (Referenciamutató-kezelők és referenciamutatók nyilvántartása) alapján]

                                    3.

                                    Az érintett illetékes nemzeti hatóság

                                    3.

                                    [Az az illetékes hatóság, amely az (EU) 2016/1011 rendelet 34. cikkének (1) bekezdése szerint engedélyezte vagy nyilvántartásba vette a referenciamutató-kezelőt]

                           Ebben a szakaszban a következőket kell megadni:

                                    —

                                       azon jelentős referenciamutató vagy referenciamutatók, amelyek tekintetében a rendelkezéseket nem alkalmazzák,

                                    —

                                       azok a rendelkezések, amelyek esetében a referenciamutató-kezelő úgy döntött, hogy azokat nem alkalmazza, továbbá

                                    —

                                       azon indokok, amelyek alapján a referenciamutató-kezelő helyénvalónak tartja az adott rendelkezés be nem tartását.

                           Amennyiben ez a nyilatkozat a referenciamutató-kezelő által előállított több jelentős referenciamutatóra vonatkozik, külön szakaszt kell kitölteni azokra az egyes referenciamutató-csoportokra vonatkozóan, amelyek esetében

                                    —

                                       a referenciamutató-kezelő döntése alapján nem alkalmazott rendelkezések valamennyi érintett referenciamutatónál azonosak, és

                                    —

                                       minden egyes olyan rendelkezés tekintetében, amely esetében az arra vonatkozó magyarázat, hogy a referenciamutató-kezelő miért nem alkalmazza a rendelkezéseket, valamennyi érintett referenciamutatóra azonos.

                        B.   A(z) [beillesztendő az A. szakasz 2. pontjában meghatározott referenciamutató-kezelő megnevezése] úgy döntött, hogy az (EU) 2016/1011 rendelet következő rendelkezéseit az alábbi jelentős referenciamutató(k) tekintetében nem alkalmazza

                                    1.

                                    Azon referenciamutató vagy referenciamutatók, amelyek tekintetében a rendelkezés(eke)t nem alkalmazzák

                                    1.

                                    [Beillesztendő a referenciamutató vagy az egyes referenciamutatók neve, valamint nemzetközi értékpapír-azonosító száma (ISIN), vagy egyéb azonosítója, amennyiben nem áll rendelkezésre ISIN]

                                    2.

                                    Annak megjelölése, hogy hol tették közzé az érintett referenciamutatóra vagy az egyes érintett referenciamutatókra vonatkozó referenciamutató-nyilatkozatot

                                    2.

                                    [például weboldalra mutató link]

                                    3.

                                                i.

                                                Az (EU) 2016/1011 rendelet azon rendelkezései, amelyek nem alkalmazandók

                                                ii.

                                                Az egyes rendelkezések tekintetében azon indokok, amelyek alapján a referenciamutató-kezelő helyénvalónak tartja az adott rendelkezés be nem tartását

                                    3.i.

                                    [Itt kell megadni az egyes rendelkezésekre vonatkozóan az (EU) 2016/1011 rendelet megfelelő cikkének, bekezdésének, valamint adott esetben konkrét pontjának számát, továbbá a rendelkezés teljes szövegét]

                                    3.ii.

                                    [Itt kell megadni az egyes rendelkezésekhez az arra vonatkozó konkrét, részletes és egyértelmű magyarázatot, hogy a referenciamutató-kezelő miért tartja helyénvalónak az adott rendelkezés be nem tartását, figyelemmel a referenciamutató vagy referenciamutatók jellegére és hatására, valamint a referenciamutató-kezelő méretére]

            II. MELLÉKLET

               Mintadokumentum az (EU) 2016/1011 rendelet 26. cikkének (3) bekezdésében említett megfelelőségi nyilatkozathoz

                        Pont

                        Szövegmező

                        A.   Általános információk

                                    1.

                                    A nyilatkozat elkészültének és adott esetben legutóbbi frissítésének dátuma

                                    1.

                                    Készült: [éé.hh.nn.]

                                    Utolsó frissítés: [éé.hh.nn.]

                                    2.

                                    A referenciamutató-kezelő megnevezése

                                    2.

                                    [Az ESMA által közzétett „Register of administrators and benchmarks” (Referenciamutató-kezelők és referenciamutatók nyilvántartása) alapján]

                           Ebben a szakaszban a következőket kell megadni:

                                    —

                                       azon nem jelentős referenciamutató vagy referenciamutatók, amelyek tekintetében a rendelkezéseket nem alkalmazzák,

                                    —

                                       azok a rendelkezések, amelyek esetében a referenciamutató-kezelő úgy döntött, hogy azokat nem alkalmazza, továbbá

                                    —

                                       azon indokok, amelyek alapján a referenciamutató-kezelő helyénvalónak tartja az adott rendelkezés be nem tartását.

                           Amennyiben ez a nyilatkozat a referenciamutató-kezelő által előállított nem jelentős referenciamutatókat tartalmazó referenciamutató-családra vonatkozik, külön szakaszt kell kitölteni azokra az egyes referenciamutató-csoportokra vonatkozóan, amelyek esetében

                                    —

                                       a referenciamutató-kezelő döntése alapján nem alkalmazott rendelkezések valamennyi érintett referenciamutatónál azonosak, és

                                    —

                                       minden egyes olyan rendelkezés tekintetében, amely esetében az arra vonatkozó magyarázat, hogy a referenciamutató-kezelő miért nem alkalmazza a rendelkezéseket, valamennyi érintett referenciamutatóra azonos.

                        B.   A(z) [beillesztendő az A. szakasz 2. pontjában meghatározott referenciamutató-kezelő megnevezése] úgy döntött, hogy az (EU) 2016/1011 rendelet következő rendelkezéseit az alábbi nem jelentős referenciamutató(k) tekintetében nem alkalmazza

                                    1.

                                    Azon referenciamutató vagy referenciamutatók, amelyek tekintetében a rendelkezés(eke)t nem alkalmazzák

                                    1.

                                    [Beillesztendő a referenciamutató vagy az egyes referenciamutatók neve, valamint nemzetközi értékpapír-azonosító száma (ISIN), vagy egyéb azonosítója, amennyiben nem áll rendelkezésre ISIN]

                                    2.

                                                i.

                                                Az (EU) 2016/1011 rendelet azon rendelkezései, amelyek nem alkalmazandók

                                                ii.

                                                Az egyes rendelkezések tekintetében azon indokok, amelyek alapján a referenciamutató-kezelő helyénvalónak tartja az adott rendelkezés be nem tartását

                                    2.i.

                                    [Itt kell megadni az egyes rendelkezésekre vonatkozóan az (EU) 2016/1011 rendelet megfelelő cikkének, bekezdésének, valamint adott esetben konkrét pontjának számát, továbbá a rendelkezés teljes szövegét]

                                    2.ii.

                                    [Itt kell megadni az egyes rendelkezésekhez az arra vonatkozó konkrét, részletes és egyértelmű magyarázatot, hogy a referenciamutató-kezelő miért tartja helyénvalónak az adott rendelkezés be nem tartását.]


title: A Bizottság (EU) 2018/1206 végrehajtási rendelete (2018. augusztus 28.) az Izlandról származó juh- és kecskehús és feldolgozott juhhús uniós vámkontingenseinek megnyitásáról és kezeléséről

text:
                  29.8.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 219/1

         A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1206 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2018. augusztus 28.)
         az Izlandról származó juh- és kecskehús és feldolgozott juhhús uniós vámkontingenseinek megnyitásáról és kezeléséről
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 58. cikkének (1) bekezdésére,
         mivel:

                     (1)

                     Az Európai Unió és Izland között levélváltás formájában a mezőgazdasági termékekre vonatkozó kiegészítő kereskedelmi preferenciákról szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: megállapodás) jött létre az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 19. cikk alapján. A megállapodást az Európai Unió nevében az (EU) 2017/1913 tanácsi határozat (3) jóváhagyta.

                     (2)

                     A megállapodás V. mellékletének végrehajtása érdekében a Bizottság elfogadta az 1354/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (4) módosító (EU) 2018/562 rendeletet (5). A módosítás megnövelte az Izlandról származó, a 0204 és a 0210 vámtarifaszám alá tartozó juh- és kecskehúsra vonatkozó jelenlegi vámmentes vámkontingensek mennyiségét, valamint egy további éves uniós vámmentes vámkontingenst nyitott meg a 1602 90 alszám alá tartozó feldolgozott juhhús tekintetében.

                     (3)

                     Az 1354/2011/EU végrehajtási rendeletnek megfelelően kezelt, juh- és kecskehúsra vonatkozó vámkontingensek mennyiségeit a vágott-test-egyenérték tonnájában fejezik ki, míg a megállapodás az Izlandról származó árukra vonatkozó vámkontingensek mennyiségeit a termékek tonnájában határozza meg. Ezért helyénvaló a megállapodásban meghatározott uniós vámkontingensek mennyiségét vágott-test-egyenérték helyett a termékek tonnájában kifejezni oly módon, hogy azok kezelését külön rendeletben szabályozzák.

                     (4)

                     Szükséges továbbá rendelkezni a 0204 és a 0210 vámtarifaszámon belüli árukra vonatkozó vámkontingens új vámkontingens-rendelésszám szerinti kezeléséről, és meg kell határoznia az új vámkontingens-rendelésszámra történő átállásra vonatkozó rendelkezéseket. Az Izlandról származó termékeknek megfelelő vámkontingenseknek az 1354/2011/EU végrehajtási rendeletből való törléséről az (EU) 2018/1128 bizottsági végrehajtási rendelet rendelkezik (6).

                     (5)

                     A megállapodás előírja, hogy az V. mellékletben meghatározott vámkontingenseket évente kell alkalmazni, és a hatálybalépését követő években a vámkontingensek mennyiségének fokozatos növeléséről rendelkezik. A megállapodás V. melléklete előírja, hogy az alkalmazás első évében a mennyiségek arányosan kerülnek kiszámításra. Mivel a megállapodás 2018. május 1-jétől alkalmazandó, a 2018. évre vonatkozó, arányosan kiszámítandó mennyiségeket, valamint a következő évekre vonatkozó éves mennyiségeket a megállapodás V. mellékletével összhangban kell megállapítani.

                     (6)

                     A vámkontingenseket a Bizottság az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendeletben (7) megállapított, a vámkontingensek kezelésére vonatkozó szabályokkal összhangban a szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó vám-árunyilatkozatok elfogadásának időbeli sorrendje alapján köteles kezelni.

                     (7)

                     A megállapodás úgy rendelkezik, hogy az Európai Gazdasági Közösség és az Izlandi Köztársaság között létrejött, az EK–Izland vegyes bizottságnak a „származó termékek” fogalmának meghatározására és az igazgatási együttműködés módszereire vonatkozó 2/2005 határozatával módosított megállapodás 3. jegyzőkönyvének (8) rendelkezéseit a vámkontingensből részesülő termékekre is alkalmazni kell.

                     (8)

                     Annak érdekében, hogy az Izlandról származó termékekre vonatkozó vámkontingenseknek az 1354/2011/EU végrehajtási rendeletből történő törléséről rendelkező (EU) 2018/1128 végrehajtási rendelet alkalmazásának kezdőnapjával egybeessen, ezt a rendeletet 2018. szeptember 1-jétől kell alkalmazni.

                     (9)

                     Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk
            Uniós vámkontingensek nyílnak meg az Izlandról származó juh- és kecskehús, valamint az Izlandról származó feldolgozott juhhús tekintetében a mellékletben meghatározottak szerint.

            2. cikk
            A mellékletben szereplő vámkontingenseket az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 49–54. cikkével összhangban kell kezelni.

            3. cikk
            Az e rendeletben megállapított vámkontingensek igénybevételéhez a mellékletben felsorolt áruknak értelemszerűen meg kell felelniük az Európai Gazdasági Közösség és Izland közötti megállapodáshoz csatolt, a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló, a 2/2005 EK–Izland vegyes bizottsági határozattal módosított 3. jegyzőkönyvben megállapított származási szabályoknak és egyéb rendelkezéseknek.

            4. cikk
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
            Ezt a rendeletet 2018. szeptember 1-jétől kell alkalmazni.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2018. augusztus 28-án.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  HL L 269., 2013.10.10., 1. o.

            (2)  HL L 274., 2017.10.24., 58. o.

            (3)  A Tanács (EU) 2017/1913 határozata (2017. október 9.) a mezőgazdasági termékekre alkalmazandó kiegészítő kereskedelmi kedvezményekről szóló, az Európai Unió és Izland között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről (HL L 274., 2017.10.24., 57. o.).

            (4)  A Bizottság 1354/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. december 20.) a juhokra, kecskékre, valamint a juh- és kecskehúsra vonatkozó éves uniós vámkontingensek megnyitásáról (HL L 338., 2011.12.21., 36. o.).

            (5)  A Bizottság (EU) 2018/562 végrehajtási rendelete (2018. április 9.) a juhokra, kecskékre, valamint a juh- és kecskehúsra vonatkozó éves uniós vámkontingensek megnyitásáról szóló 1354/2011/EU végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 94., 2018.4.12., 4. o.).

            (6)  A Bizottság (EU) 2018/1128 végrehajtási rendelete (2018. augusztus 9.) a juhokra, kecskékre, valamint a juh- és kecskehúsra vonatkozó éves uniós vámkontingensek megnyitásáról szóló 1354/2011/EU végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 205., 2018.8.14., 1. o.).

            (7)  A Bizottság (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelete (2015. november 24.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 343., 2015.12.29., 58. o.).

            (8)  Az EK–Izland vegyes bizottság 2/2005 határozata (2005. december 22.) a megállapodásnak a származó termék fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 3. jegyzőkönyvének módosításáról (HL L 131., 2006.5.18., 1. o.).

            MELLÉKLET
            A Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló szabályok ellenére az árumegnevezés szövege csupán tájékoztató jellegűnek tekintendő, mivel e melléklet keretein belül a preferenciális rendszer alkalmazási körét az e rendelet elfogadásakor hatályos KN-kódok határozzák meg. Ahol ex KN-kódok vannak feltüntetve, ott a kedvezmények rendszerének meghatározása a KN-kód és a hozzá tartozó leírás együttes figyelembevételével történik.

                        Sorszám

                        KN-kód

                        TARIC-alszám

                        Árumegnevezés

                        Kontingens-időszak

                        A kontingens mennyisége (eltérő rendelkezés hiányában tonnában kifejezett nettó tömeg)

                        Vámtétel (%)

                        09.0833

                        0204

                        Juhhús

                        2018. szeptember 1-jétől2018. december 31-ig

                        [2 117  (*1)]

                        0

                        0210 99 21
                        0210 99 29

                        2019. január 1-jétől2019. december 31-ig

                        2 783

                        ex 0210 99 85

                        10

                        2020. január 1-jétől valamennyi naptári évre

                        3 050

                        09.2118

                        1602 90 91

                        Feldolgozott juhhús

                        2018. szeptember 1-jétől2018. december 31-ig

                        67

                        0

                        2019. január 1-jétől2019. december 31-ig

                        233

                        2020. január 1-jétől valamennyi naptári évre

                        300

               (*1)  A 2018. évi kontingens mennyiségét csökkenteni kell a 09.2119, 09.2120 és 09.0790 rendelési számú vámkontingensek keretében a 2018. január 1-je és 2018. augusztus 31-e közötti időszakban elfogadott nyilatkozatok esetében alkalmazott összegekkel.