title: A Bizottság (EU) 2015/2014 végrehajtási rendelete (2015. november 11.) a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően a csoportfelügyeleti hatósághoz történő információbenyújtáshoz kapcsolódó eljárások és mintadokumentumok meghatározására, valamint a felügyeleti hatóságok közötti információcserére vonatkozó végrehajtás-technikai standardok meghatározásáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               12.11.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 295/11

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2014 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. november 11.)
   a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően a csoportfelügyeleti hatósághoz történő információbenyújtáshoz kapcsolódó eljárások és mintadokumentumok meghatározására, valamint a felügyeleti hatóságok közötti információcserére vonatkozó végrehajtás-technikai standardok meghatározásáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló, 2009. november 25-i 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) (Szolvencia II.) és különösen annak 249. cikke (4) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A felügyeleti hatóságok közötti esetleges két- vagy többoldalú együttműködés és információcsere más formáinak sérelme nélkül, mindenekelőtt a felügyeleti kollégiumot alkotó felügyeleti hatóságok közötti hatékony és összehangolt információcserét lehetővé tevő eljárásokra és mintadokumentumokra van szükség, mivel a felügyeleti kollégiumnak kell biztosítania a csoportfelügyeleti hatóságok közötti információcsere fő platformját.

               (2)

               Az említett eljárások és mintadokumentumok a felügyeleti kollégiumot alkotó felügyeleti hatóságokra vonatkoznak, amelyek a koordinációs megállapodás keretében döntenek a felügyeleti kollégium tevékenységéhez szükséges információkról, valamint az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet (2) 357. cikke szerinti információcsere feltételeiről.

               (3)

               A hatékony és eredményes felügyelethez szükség van arra, hogy a felügyeleti hatóságok közötti információcsere és együttműködés során figyelembe vegyék a csoport jellegét, méretét és összetettségét, az információk rendelkezésre állását és típusát, valamint a legfrissebb és releváns adatokat.

               (4)

               Ez a rendelet az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság által a Bizottságnak benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeteken alapul.

               (5)

               Az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikkével összhangban létrehozott biztosítási és viszontbiztosítási érdekképviseleti csoport véleményét,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A felügyeleti kollégiumot alkotó felügyeleti hatóságok közötti információcsere
   A felügyeleti kollégiumot alkotó felügyeleti hatóságok rendszeres jelleggel, legalább évente, és szükség esetén eseti alapon információt cserélnek.
   2. cikk
   Az információcserére vonatkozó határidő
   (1)   A felügyeleti kollégiumot alkotó felügyeleti hatóságok mind a rendszeres, mind az eseti jellegű információcsere esetén megállapodnak határidőről.
   (2)   Az egyeztetett határidőktől való eltérésekről megfelelő indokolással együtt előzetesen tájékoztatni kell az érintett felügyeleti hatóságokat.
   3. cikk
   Az információcsere eszköze
   A felügyeleti kollégiumot alkotó felügyeleti hatóságok megállapodnak az információcsere biztonságos elektronikus módjáról, valamint arról, hogy az információt milyen adatformátumban kell cserélni.
   4. cikk
   Pénznem
   Amennyiben a felügyeleti kollégiumot alkotó felügyeleti hatóságok a 2009/138/EK irányelv 248. cikkének (4) bekezdése szerinti koordinációs megállapodás részeként nem határoznak másként, a felügyeleti hatóságok a felügyeleti kollégiumon belüli információcsere során összegek megadásakor az adatszolgáltatás pénznemét használják.
   5. cikk
   Nyelv
   Amennyiben a felügyeleti kollégiumot alkotó felügyeleti hatóságok a 2009/138/EK irányelv 248. cikkének (4) bekezdése szerinti koordinációs megállapodás részeként nem határoznak másként, a felügyeleti hatóságok az információcsere során a felügyeleti kollégiumon belül leggyakrabban használt nyelvet használják.
   6. cikk
   A felügyeleti kollégiumokban végrehajtandó információcsere áttekintése
   A csoportfelügyeleti hatóság az e rendelet I. mellékletében meghatározott mintadokumentum használatával a felügyeleti kollégiumot alkotó többi felügyeleti hatóságnak áttekintést ad az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 357. cikke szerinti információk cseréjéről.
   7. cikk
   A felügyeleti felülvizsgálati folyamat fő következtetéseinek benyújtása
   (1)   A felügyeleti kollégiumon belüli többi felügyeleti hatóság – az e rendelet II. mellékletében meghatározott mintadokumentum használatával – benyújtja a csoportfelügyeleti hatóság számára az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 357. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti, az egyes vállalkozások szintjén elvégzett felügyeleti felülvizsgálatot követően levont következtetéseket.
   (2)   A csoportfelügyeleti hatóság – az e rendelet II. mellékletében meghatározott mintadokumentum használatával – benyújtja a felügyeleti kollégiumon belüli többi felügyeleti hatóság számára az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 357. cikke (3) bekezdése a) pontjának iii. alpontja szerinti, csoportszinten elvégzett felügyeleti felülvizsgálatot követően levont következtetéseket.
   8. cikk
   A felügyeleti kollégiumon kívüli felügyeleti hatóságok közötti együttműködés és információcsere
   (1)   Amennyiben a felügyeleti kollégiumon belüli valamely felügyeleti hatóság két- vagy többoldalú információcsere során a csoportfelügyelet szempontjából releváns információkat oszt meg a felügyeleti kollégiumon belüli egyes felügyeleti hatóságokkal, ésszerű időn belül tájékoztatja a csoportfelügyeleti hatóságot ezekről az információkról. A csoportfelügyeleti hatóság biztosítja, hogy az információt a felügyeleti kollégiumon belüli összes többi érintett felügyeleti hatóság a kollégium következő ülését megelőzően vagy az ülésen megkapja.
   (2)   Amennyiben a felügyeleti kollégiumon belüli valamely felügyeleti hatóság a csoportfelügyelet szempontjából releváns információt kap harmadik féltől, és azt megosztja a felügyeleti kollégiumon belüli egyes felügyeleti hatóságokkal, akkor ésszerű időn belül – a harmadik fél vagy törvény által megállapított titoktartási kötelezettségtől függően – a lehető legrészletesebben tájékoztatja a csoportfelügyeleti hatóságot ezekről az információkról. A csoportfelügyeleti hatóság biztosítja, hogy az információt a felügyeleti kollégiumon belüli összes többi érintett felügyeleti hatóság a kollégium következő ülését megelőzően vagy az ülésen megkapja.
   9. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. november 11-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 335., 2009.12.17., 1. o.

      (2)  A Bizottság 2014. október 10-i (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelete a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Szolvencia II.) kiegészítéséről (HL L 12., 2015.1.17., 1. o.).

      (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1094/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) létrehozásáról, valamint a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/79/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 48. o.).

      I. MELLÉKLET

         A felügyeleti kollégiumon belüli információcsere áttekintése

                     Az információ típusa

                     A vállalkozás neve

                     A fizetőképességről és pénzügyi helyzetről szóló jelentés

                     Rendszeres felügyeleti jelentés

                     Számadatokat tartalmazó adatszolgáltatási táblák

                     A felügyeleti felülvizsgálati folyamat fő következtetései

                     Egyéb kiválasztott adatok

                  Részesedő vállalkozás

                  Elem

                  Gyakoriság

                  Határidő

                  Leányvállalat

                  Elem

                  Gyakoriság

                  Határidő

                  Egyéb kapcsolt vállalkozás

                  Elem

                  Gyakoriság

                  Határidő

            Az áttekintésben meg kell adni az információcsere előírt elemeit, beleértve a szöveges jelentések megfelelő részét, a számadatokat tartalmazó releváns adatszolgáltatási táblákat, a felügyeleti felülvizsgálati folyamatot követő fő következtetéseket és egyéb kiválasztott adatokat, valamint a felügyeleti kollégiumon belül elfogadott határidőket és gyakoriságot.

      II. MELLÉKLET

         A felügyeleti felülvizsgálati folyamat fő következtetéseinek benyújtása

                     Az egyedi vállalkozás vagy a csoport neve

                  A kockázatértékelés eredménye és a releváns tervezett felügyeleti tevékenységek

                  Leírás

                  Helyszíni ellenőrzések/vizsgálatok és helyszínen kívüli tevékenységek eredményei

                  Leírás

                  Releváns felügyeleti intézkedések

                  Leírás

            A felügyeleti felülvizsgálati folyamatot követő fő következtetéseknek tartalmazniuk kell a kockázatértékelés eredményét, a releváns tervezett felügyeleti tevékenységeket, a helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok, valamint a helyszínen kívüli tevékenységek megállapításait, és a felügyeleti kollégiumon belül elfogadott releváns felügyeleti intézkedéseket.


title: A Bizottság (EU) 2016/2237 végrehajtási rendelete (2016. december 12.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               13.12.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 337/13

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2237 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. december 12.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. december 12-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            főigazgató

            Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET

         Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  MA

                  106,0

                  TN

                  123,9

                  TR

                  109,6

                  ZZ

                  113,2

                  0707 00 05

                  MA

                  77,0

                  TR

                  166,4

                  ZZ

                  121,7

                  0709 93 10

                  MA

                  144,0

                  TR

                  161,6

                  ZZ

                  152,8

                  0805 10 20

                  TR

                  66,3

                  ZA

                  27,9

                  ZZ

                  47,1

                  0805 20 10

                  MA

                  68,8

                  ZZ

                  68,8

                  0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

                  IL

                  112,8

                  JM

                  112,0

                  TR

                  81,5

                  ZZ

                  102,1

                  0805 50 10

                  TR

                  86,1

                  ZZ

                  86,1

                  0808 10 80

                  US

                  97,3

                  ZA

                  36,6

                  ZZ

                  67,0

                  0808 30 90

                  CN

                  89,2

                  ZZ

                  89,2

         (1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Bizottság 594/2014/EU végrehajtási rendelete ( 2014. június 3. ) az európai szociális vállalkozási alapokról szóló 346/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikke (1) bekezdése szerinti értesítés formátuma tekintetében végrehajtás-technikai standardok megállapításáról  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               4.6.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 165/44

         A BIZOTTSÁG 594/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2014. június 3.)
   az európai szociális vállalkozási alapokról szóló 346/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikke (1) bekezdése szerinti értesítés formátuma tekintetében végrehajtás-technikai standardok megállapításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az európai szociális vállalkozási alapokról szóló, 2013. április 17-i 346/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 17. cikke (5) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 346/2013/EU rendelet 17. cikkének (1) bekezdése előírja az európai szociális vállalkozási alap (ESZVA) letelepedés szerinti tagállamának hatáskörrel rendelkező hatósága számára, hogy a minősített szociális vállalkozási alapok kezelőinek „útlevelével” kapcsolatos fejleményekről értesítenie kell a fogadó tagállamokat és az Európai Értékpapír-piaci Hatóságot (ESMA). Az említett rendelet 22. cikkének (3) bekezdése azt is előírja a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága számára, hogy tájékoztatnia kell a fogadó tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságait az ESZVA kezelőjének a nyilvántartásból való törléséről.

               (2)

               Figyelembe véve, hogy az ESMA még nem dolgozott ki az értesítéshez használandó saját IT-eszközt, a hatáskörrel rendelkező hatóságok közötti és az ESMA felé történő ilyen típusú értesítés továbbításának legmegfelelőbb formátuma az e-mail. Az ESMA-nak ezért létre kell hoznia a megfelelő e-mail címek jegyzékét és azt valamennyi hatáskörrel rendelkező hatóság tudomására kell hoznia.

               (3)

               Ez a rendelet az ESMA által a Bizottságnak benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeten alapul.

               (4)

               Az értesítés formátumának korlátozott alkalmazási köre és hatása miatt, valamint figyelembe véve, hogy csak a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak kell használniuk a meghatározott specifikus formátumot, az ESMA nem folytatott nyilvános konzultációt az értesítés formátumának bevezetésével kapcsolatosan. Az ESMA kikérte az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 37. cikkével összhangban létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport véleményét,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Tárgy
   E rendelet meghatározza a hatáskörrel rendelkező hatóságok között és az ESMA felé továbbított, a 346/2013/EU rendelet 17. cikkének (1) bekezdésében és 22. cikkének (3) bekezdésében meghatározott fejleményekkel kapcsolatos felügyeleti információkról szóló értesítés formátumát.
   2. cikk
   Az értesítés formátuma
   Az európai szociális vállalkozási alap letelepedés szerinti tagállamának hatáskörrel rendelkező hatósága az e rendelet mellékletében meghatározott formanyomtatványt kitöltve, e-mailben értesíti a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát és az ESMA-t a 346/2013/EU rendelet 17. cikkének (1) bekezdésében és a 22. cikkének (3) bekezdésében meghatározott fejleményekről.
   3. cikk
   Az e-mail címek jegyzéke
   Az egyes hatáskörrel rendelkező hatóságok továbbítják az ESMA felé a felügyeleti információkról szóló értesítésre szolgáló releváns e-mail címeket.
   Az ESMA valamennyi hatáskörrel rendelkező hatóság tudomására hozza a megfelelő e-mail címek jegyzékét, beleértve az ESMA releváns e-mail címét.
   4. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2014. június 3-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 115., 2013.4.25., 18. o.

      (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1095/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.).

      MELLÉKLET
      Értesítés európai szociális vállalkozási alap (ESZVA) kezelőjének nyilvántartásba vételéről vagy a már bejelentett adatok frissítése


title: A Bizottság 254/2012/EU végrehajtási rendelete ( 2012. március 22. ) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               23.3.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 84/26

         A BIZOTTSÁG 254/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2012. március 22.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2), és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2012. március 22-én.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,
         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET
      Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  CR

                  52,7

                  IL

                  188,6

                  JO

                  64,0

                  MA

                  45,8

                  TN

                  68,9

                  TR

                  90,6

                  ZZ

                  85,1

                  0707 00 05

                  JO

                  107,2

                  TR

                  206,0

                  ZZ

                  156,6

                  0709 91 00

                  EG

                  79,1

                  ZZ

                  79,1

                  0709 93 10

                  JO

                  225,1

                  MA

                  59,1

                  TR

                  128,8

                  ZZ

                  137,7

                  0805 10 20

                  BR

                  35,0

                  EG

                  47,2

                  IL

                  80,8

                  MA

                  51,2

                  TN

                  58,4

                  TR

                  67,2

                  ZZ

                  56,6

                  0805 50 10

                  EG

                  43,8

                  TR

                  46,7

                  ZZ

                  45,3

                  0808 10 80

                  AR

                  89,5

                  BR

                  86,3

                  CA

                  125,0

                  CL

                  90,8

                  CN

                  112,4

                  MK

                  31,8

                  US

                  159,9

                  UY

                  74,9

                  ZA

                  119,9

                  ZZ

                  98,9

                  0808 30 90

                  AR

                  92,2

                  CL

                  112,3

                  CN

                  63,0

                  ZA

                  92,7

                  ZZ

                  90,1

         (1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Tanács 791/2011/EU végrehajtási rendelete ( 2011. augusztus 3. ) a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

text:
               9.8.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 204/1

         A TANÁCS 791/2011/EU végrehajtási RENDELETE
   (2011. augusztus 3.)
   a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) („alaprendelet”) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság („Bizottság”) által benyújtott javaslatra,
   mivel:
   A.   AZ ELJÁRÁS

   1.   Ideiglenes intézkedések

               (1)

               Az 138/2011/EU rendelettel (2) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) a Bizottság ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára.

               (2)

               Az eljárást annak nyomán indították meg, hogy 2010. április 6-án panaszt nyújtott be a Saint-Gobain Vertex s.r.o., a Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövet-gyártó Bt., a „Valmieras stikla šķiedra” AS és a Vitrulan Technical Textiles GmbH (a továbbiakban: panaszosok), amelyeknek termelése az egyes üvegszál szitaszövetek teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki.

               (3)

               Az ideiglenes rendelet (13) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a dömping és a kár vizsgálata a 2009. április 1. és 2010. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgált időszak) terjedt ki. Az okozott kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

         2.   Az eljárás további menete

               (4)

               Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére.

               (5)

               A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához. Az ideiglenes rendelet (11) preambulumbekezdésében említett ellenőrzéseken kívül további ellenőrzésekre került sor a következő vállalatok telephelyén:

                           Az exportáló gyártó, amely egyedi vizsgálat iránti kérelmet nyújtott be:

                                       —

                                       Yuyao Feitian Fiberglass Co. Ltd

                           és a vele kapcsolatban álló kereskedő:

                                       —

                                       Yuyao Winter International Trade Co. Ltd

                           Független uniós importőr:

                                       —

                                       Vimaplás – Tecidos Técnicos Lda., Portugália

               (6)

               Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára végleges dömpingellenes vámok kivetését, valamint az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). Egyúttal olyan határidőt is biztosítottak a felek számára, melyen belül e nyilvánosságra hozatalt követően ismertethették álláspontjukat.

               (7)

               Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket a Bizottság megvizsgálta és adott esetben figyelembe vette.

         B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

   1.   Érintett termék

               (8)

               Az érintett termék az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a Kínából származó, jelenleg az ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 és ex 7019 90 99 KN-kód alá tartozó, üvegszálakból készült szitaszövet, amelynek szemnagysága hosszában és szélességében több mint 1,8 mm, fajlagos tömege pedig több mint 35 g/m2 (a továbbiakban: érintett termék).

               (9)

               Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően elvégzett további elemzés megállapította, hogy az érintett termék a (8) preambulumbekezdésben említett öt KN-kód közül három alá nem sorolható be. Ezért az érintett termék meghatározásából az ex 7019 90 91, az ex 7019 90 99 és az ex 7019 40 00 KN-kódokat el kell hagyni.

               (10)

               Emlékeztetni kell arra is, hogy az ideiglenes rendelet (16) preambulumbekezdésében foglaltak szerint az egyik kínai exportáló gyártó felvilágosítást kért arra vonatkozóan, hogy az üvegszál korongok is beletartoznak-e a termékmeghatározás körébe. Az uniós gazdasági ágazat véleménye az volt, hogy az üvegszál korongok a termelési-értékesítési láncban lejjebb lévő (downstream) termékek, és az érintett terméktől eltérő termékjellemzőkkel rendelkeznek. A Bizottság azonban úgy döntött, hogy az érdekelt felektől további információk megszerzésére van szükség mielőtt e kérdésben végső következtetésre jutna.

               (11)

               Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az uniós gazdasági ágazat és a Csiszolóanyagok Európai Gyártóinak Szövetsége (a továbbiakban: FEPA) az üvegszálkorong-felhasználók képviseletében bizonyítékkal szolgáltak arra vonatkozóan, hogy a gyártási folyamat során számos lépés megtétele szükséges az üvegszál szitaszöveteknek üvegszál korongokká való átalakításához. A korongok formája is eltér az általában (keskeny vagy széles) tekercsben szállított, és rendszerint más végfelhasználásra (köszörűkövek megerősítése) is szánt érintett termékétől. A kínai exportáló gyártó egyetért a fenti érvekkel.

               (12)

               Meg kell jegyezni továbbá, hogy a mintában szereplő kínai és uniós gyártók egyike sem gyártott vagy értékesített üvegszál korongokat.

               (13)

               Az egyik uniós üvegszálkorong-gyártó, amely az ideiglenes intézkedések bevezetését követően jelentkezett, amellett érvelt, hogy az üvegszál korongokat ne zárják ki a termékkörből. Állítása szerint az üvegszál korongok a termelési-értékesítési láncban nem lejjebb lévő (downstream) termékek, az érintett termék és a termelési-értékesítési láncban lejjebb lévő termék közötti egyértelmű különbséget pedig egy későbbi szakaszban kell meghatározni, amikor a szitaszövet tekercseket bevonattal látják el. A vállalat szerint az építőiparban használt szitaszövet tekercsek más bevonatot kapnak, mint azok a szitaszövet tekercsek, amelyeket később az üvegszál korongok gyártásához használnak fel. Ez utóbbi esetben a tekercseket fenolgyantával vonják be. Más szóval az üvegszál korongok gyártására szánt szitaszövet tekercsek kémiai jellemzői állítólag megegyeznek az üvegszál korongok kémiai jellemzőivel. A vállalat szerint az ilyen szitaszövet tekercsek nem alkalmazhatók az érintett termék fő alkalmazását jelentő megerősítésre az építőiparban. A vállalat ezért azzal érvelt, hogy amennyiben az üvegszál korongokat kizárják a termékkörből, akkor a fenolgyantával bevont szitaszövet tekercseket is ki kell vonni onnan.

               (14)

               A (13) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint a vállalat csak az ideiglenes intézkedések bevezetését követően jelentkezett, és így nem szolgált ellenőrizhető adatokkal állításainak igazolására. Mivel a vizsgálat a különböző alkalmazott bevonatokról nem nyújtott adatokat, a vállalat állítását nem lehetett értékelni a vizsgálat során nyert adatok fényében. Továbbá a különböző szitaszövet tekercsek alapvető fizikai tulajdonságai a bevonatuktól függetlenül megegyeznek, ezért a fenolgyantával bevont szitaszövet tekercsek nem zárhatók ki a termékkörből. Ezért ezt az állítást elutasították.

               (15)

               A vizsgálat során összegyűlt adatok, valamint a (10) preambulumbekezdésben említett exportáló gyártó, az uniós gazdasági ágazat és a FEPA által az ideiglenes nyilvánosságra hozatalra vonatkozó észrevételeikben közölt bizonyítékok alapján elfogadták az üvegszál korongok termékkörből való kizárására irányuló kérelmet. Ennélfogva magállapítható, hogy az üvegszál korongok a termelési-értékesítési láncban lejjebb lévő (downstream) termékként nem ugyanazokkal a fizikai jellemzőkkel rendelkeznek és eltérő a felhasználási módjuk is a szitaszövethez képest, ezért azokat ki kell zárni az érintett termék ideiglenes rendeletben meghatározott definíciójából. Az üvegszál korongok ezért a továbbiakban nem tartoznak az eljárás hatálya alá.

         2.   Hasonló termék

               (16)

               A hasonló termékre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (17) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         C.   DÖMPING

   1.   Piacgazdasági elbánás

               (17)

               Az ideiglenes rendelet (18)–(32) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a Bizottság eredetileg két vállalat piacgazdasági elbánásban való részesítését javasolta, de az eljárás későbbi szakaszában e javaslat visszavonásáról döntött, miután a két érintett vállalat piacgazdasági elbánással kapcsolatos státusára vonatkozóan benyújtott állításokat megvizsgálták, és azok igazaknak bizonyultak.

               (18)

               Az egyik exportáló gyártó, akivel szemben az alaprendelet (18) cikkét alkalmazták, megismételte állításait, amelyeket korábban már felhozott, amikor tájékoztatták a Bizottság piacgazdasági bánásmód elutasítására irányuló szándékáról. Ismét azzal érvelt, hogy a Bizottság a társasági alapszabály és közös vállalkozásról szóló szerződés régi változatát kapta meg, amelyek sosem léptek hatályba, ezért nem is befolyásolhatták a vállalat piacgazdasági elbánásra vonatkozó értékelése során tett megállapításokat.

               (19)

               Az ideiglenes rendelet (28) preambulumbekezdésében foglaltak szerint ezek az érvek nem tudták eloszlatni a kétségeket az eredetileg beadott dokumentumok hitelességével és a cég által benyújtott, a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben megadott információkkal kapcsolatban.

               (20)

               Azon érvelést illetően, miszerint jelen esetben aránytalan az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének alkalmazása, a Bizottság eseti alapon alkalmazza ezen cikk rendelkezéseit az egyes esetek jellegzetességeinek megfelelően. E cikknek a jelen eljárás során való alkalmazását megfelelőnek vélték az ideiglenes rendelet (26), (27) és (31) preambulumbekezdésében már említettek alapján, mivel a hamisított dokumentumok benyújtása kétségeket vet fel a vállalat által benyújtott valamennyi dokumentummal kapcsolatban.

               (21)

               A második exportáló gyártó, amely nem kapott piacgazdasági elbánást, de helyette egyéni elbánásban részesült, vitatta az okot, amely alapján a Bizottság visszavonta döntését. Úgy vélte, hogy nem álltak rendelkezésre olyan kényszerítő erejű bizonyítékok, amelyek az eredeti megállapításokat jelentősen aláásnák és indokolnák a piacgazdasági elbánást biztosító eredeti döntés hatályon kívül helyezését. Azzal érvelt, hogy a pénzügyi kimutatásaikban talált, de az auditjelentésben nem említett pontatlanságok és hiányosságok nincsenek jelentős hatással az elszámolások megbízhatóságára.

               (22)

               Az ideiglenes rendelet (30) preambulumbekezdésében megállapítottak szerint ezen érvek nem oszlatták el a kételyeket a pénzügyi kimutatásokban szereplő összegek helytállóságával és teljességével kapcsolatban.

               (23)

               Az exportáló gyártó továbbá úgy ítéli meg, hogy a vizsgálat eredménye és az esetében megszabott egyéni vámtétel tisztességtelen és aránytalan, mivel a vállalat az eljárás során együttműködést tanúsított és mégis a legmagasabb egyéni vámtételt határozták meg számára, mint a nem együttműködő vállalatok és az alaprendelet 18. cikkének hatálya alá tartozó vállalat esetében. Ezzel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy a vállalat esetében alkalmazott vámot az egyéni elbánásban részesülő vállalatok esetében alkalmazott szokásos módszer eredményeként állapították meg.

               (24)

               A piacgazdasági elbánásra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (18)–(32) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         2.   Egyedi vizsgálat

               (25)

               Az ideiglenes rendelet (37) preambulumbekezdésében megállapítottak szerint a mintában nem szereplő kapcsolatban álló vállalatok egyik csoportja az alaprendelet 17. cikke (3) bekezdésével összhangban egyéni elbánást kért és a megadott határidőn belül benyújtotta a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó űrlapot.

               (26)

               Az (5) preambulumbekezdés szerint ellenőrző látogatásra került sor a kapcsolatban álló vállalatok csoportjának telephelyén és megállapítást nyert, hogy a vállalatok nem teljesítették az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított 1., 2. és 3. kritériumot.

               (27)

               Az első kritériumot illetően a két kapcsolatban álló vállalat nem szolgált elegendő bizonyítékkal a cég részvényeseinek a társaság tőkéjében szerzett részesedésére vonatkozóan. A részvényesek az alaptőkéhez való hozzájárulás megfizetése nélkül vették át az eredetileg állami pénzeszközökből létrehozott vállalatokat. Továbbá a társasági alapszabályban lefektetett követelményekkel ellentétben nem tartották meg a részvényesek gyűléseit, ilyen gyűlésekről készült jegyzőkönyvet nem bocsátottak rendelkezésre, ami kételyeket támaszt a tekintetben, hogy az üzleti döntéseket valóban a részvényesek hozták állami beavatkozás nélkül. A fentiekre tekintettel megállapítható, hogy a vállalatok nem tudták bizonyítani, hogy jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg üzleti döntéseiket.

               (28)

               A második kritériumra vonatkozóan a vizsgálat megállapította, hogy a két kapcsolatban álló vállalat számviteli nyilvántartásait nem vetették a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelő pénzügyi ellenőrzés alá, mivel azok számos olyan könyvviteli hiányosságot és hibát tartalmaztak, mint pl. a könyvelt/kifizett adók, és a kifizetendő osztalékok elszámolása során elkövetett folyamatos hibák; az értékcsökkenéssel kapcsolatos hiányosságot is találtak, amelyet az auditjelentés sem említett.

               (29)

               A harmadik kritériumot illetően az egyik kapcsolatban álló vállalat elmulasztotta a földhasználati jogokra vonatozó megállapodás benyújtását, a pénzügyi kimutatásaiban ilyen tételt nem könyveltek és annak kifizetését igazoló bizonylatot sem nyújtottak be. A második vállalat a vele kapcsolatban lévő vállalattól költségmentesen kapott földhasználati jogot, amelyet nem tüntetett fel a könyvelésében, így ennek értékcsökkenési leírására sem került sor.

               (30)

               A fentiekre való tekinettel a Bizottság a piacgazdasági elbánás elutasítását javasolta az egyéni elbánást kérelmező vállalatcsoportra nézve.

               (31)

               A Bizottság hivatalosan közölte a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat a kapcsolatban lévő érintett kínai vállalatok csoportjával és a panaszosokkal. Az érintettek arra is lehetőséget kaptak, hogy írásban ismertessék véleményüket, és meghallgatást kérjenek, amennyiben erre konkrét okaik vannak. A piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapítások nyilvánosságra hozatala után nem érkezett be észrevétel.

         3.   Egyéni elbánás

               (32)

               Ideiglenesen megállapították, hogy a mintában szereplő egyik kínai exportáló gyártó vállalatcsoport, amely nem kapott piacgazdasági elbánást, teljesíti az egyéni elbánásra vonatkozóan meghatározott valamennyi követelményt.

               (33)

               Továbbá az ideiglenes rendelet (35) preambulumbekezdésében megállapítottak alapján, az exportáló gyártó, amely esetében a piacgazdasági elbánást visszavonták, megfelel az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében meghatározott, az egyéni elbánáshoz szükséges feltételeknek.

               (34)

               Az uniós gazdasági ágazat megkérdőjelezte azt a döntést, amely értelmében olyan vállalatot részesítenek egyéni elbánásban, amelynek esetében visszavonták a piacgazdasági elbánásról szóló döntést, mert a könyvviteli hiányosságok és az ellentmondások kétségbe vonták a vállalat teljes adatkészletének hitelességét. Megállapították azonban, hogy a számviteli nyilvántartásban talált szabálytalanságok nincsenek hatással a vállalat exportárainak megbízhatóságára. Ezért az uniós gazdasági ágazat állítását a Bizottság elutasította.

               (35)

               A fentiekre való tekintettel az eredeti következtetés, miszerint a mintába felvett három exportáló gyártó közül kettő teljesíti az egyéni elbánásra vonatkozó valamennyi követelményt, megerősítést nyer. Az ideiglenes rendelet (33)–(36) preambulumbekezdése az egyéni elbánásra vonatkozóan megerősítést nyer.

               (36)

               Továbbá a két kapcsolatban álló vállalatból álló csoport, amelynek tagjai egyedi vizsgálat iránti kérelmet nyújtottak be, egyéni elbánást is kérelmeztek arra az esetre, ha a vizsgálat alapján nem felelnének meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek. A Bizottság megállapította, hogy a két vállalat megfelel az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében az egyéni elbánásra vonatkozóan meghatározott feltételeknek.

               (37)

               Az uniós ágazat megkérdőjelezte azt a döntést is, hogy a két kapcsolatban álló vállalatból alakult csoportot egyéni elbánásban részesítsék, hangsúlyozva, hogy mivel nyilvánvalóvá vált, hogy e vállalatok adatai nem elég megbízhatók annak megítéléséhez, hogy piacgazdasági feltételek között működnek-e, adataikat ezért nem lehet elégségesnek ítélni az egyéni elbánás megadásához sem. Az uniós ágazat érvelését a Bizottság elvetette, mivel megállapítást nyert, hogy a piacgazdasági elbánás megítéléséhez használt adatokban talált szabálytalanságoknak nincs kihatásuk az egyéni vámtételhez való jog megítélésére, és hogy következésképpen az egyéni elbánás megadható.

         4.   Rendes érték

   a)   Az analóg ország kiválasztása

               (38)

               Az analóg ország kiválasztásával kapcsolatban nem érkezett észrevétel. Ezért megerősítést nyer, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésével összhangban Kanada megfelelő analóg ország. Az ideiglenes rendelet (39)–(45) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         b)   A rendes érték meghatározása

               (39)

               Emlékeztetni kell arra, hogy a rendes érték számtani képzéssel való meghatározását találták indokoltabbnak annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni a Kanadában gyártott és értékesített hasonló termék, valamint a Kínából származó érintett termék közötti minőségi különbségeket. A rendes értéket ezért a kanadai gyártónál felmerülő előállítási költségek, az ehhez hozzászámított értékesítési, általános és adminisztratív költségek, valamint a belföldi piacon elért nyereség ésszerű összegének felhasználásával számították ki.

               (40)

               Az egyéni elbánásban részesülő vállalatok vitatták a számtanilag képzett rendes érték kiszámítási módját és egyikük különösen annak terméktípusonkénti képzését kérdőjelezte meg. Megerősítést nyert, hogy a rendes értéket terméktípusonként állapították meg az érintett termék analóg országbeli egyetlen gyártójától kapott adatok alapján. Tekintettel arra, hogy az adatokat bizalmasan kell kezelni, a rendes értéket ártartomány formájában hozták nyilvánosságra.

               (41)

               Három fél szerint a nyilvánosságra hozott rendes érték szerint nem lehetett ésszerűen értelmezni azokat a tényeket és szempontokat, amelyek alapján a dömpingkülönbözet meghatározásra került. Mindegyik vállalat további információkat kért a rendes érték meghatározására vonatkozóan, beleértve a minőségi különbségek figyelembevétele érdekében a normál értéken végzett különféle kiigazítások mennyiségét is. Tekintettel azonban az adatokra vonatkozó titoktartási kötelezettségre, megállapították, hogy az összes nyilvánosságra hozható információt a vállalatok rendelkezésére bocsátották.

               (42)

               Ezért ezt a kérést elutasították. Az ideiglenes rendelet (46)–(49) preambulumbekezdése a rendes érték meghatározására vonatkozóan megerősítést nyer.

         c)   Exportár az egyéni elbánásban részesülő exportáló gyártók számára

               (43)

               Az ideiglenes szakaszban egyéni elbánásban részesült egyik vállalat magyarázatot kért a csomagolási költségek kiszámítására vonatkozóan, mivel úgy vélte, hogy a csomagolással kapcsolatban nyilvánosságra hozott adatok sem a tranzakciók mennyiségével, sem azok értékével nincsenek szoros összefüggésben. Mivel a dömpingellenes kérdőívre adott válaszában e vállalat semmiféle csomagolási költségről nem tett említést, ezért a csomagolási költség kiszámítása a mintavételben szereplő másik két exportáló gyártótól kapott információ alapján történt.

               (44)

               Az exportár meghatározására vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (50) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

               (45)

               A végleges megállapítások nyilvánosságra hozatala után a piacgazdasági elbánásban részesítendő, kapcsolatban álló vállalatok csoportja arra hivatkozott, hogy az exportárból kiigazítás formájában levont különböző összegek kiszámításakor a jutalékköltségeket nem kellett volna figyelembe venni. Az érvet a Bizottság kedvezően fogadta és az exportárat ennek megfelelően kiigazították, és ennek következtében e csoport dömpingkülönbözetét is felülvizsgálták.

         d)   Összehasonlítás

               (46)

               A rendes érték és az exportárak gyártelepi paritáson történő összehasonlítására vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (51) és (52) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         5.   Dömpingkülönbözetek

   a)   Az egyéni elbánásban részesülő, együttműködő exportáló gyártók esetében

               (47)

               Az érintett termék egyik uniós importőre üdvözölte az ideiglenes intézkedések bevezetését, mivel azok ismét egy kárt nem okozó szintre állítják majd vissza a behozatali árat. Úgy vélte azonban, hogy a különböző kivetett vámok közötti 10 %-ot meghaladó különbség a piac torzulásához vezethet. Ezért az intézkedések felülvizsgálatát kérte annak érdekében, hogy az egyéni elbánásban részesülő, alacsonyabb egyedi vámtételekre jogosult vállalat ne részesülhessen ennek előnyeiből. Az importőr szerint megnőtt az intézkedések kijátszásának veszélye az alacsonyabb egyedi vámtételekre jogosult exportáló gyártó részéről. További információkkal vagy bizonyítékokkal azonban az importőr nem támasztotta alá ezt az állítást, ezért azt figyelmen kívül hagyták.

               (48)

               Ezen az alapon a végleges dömpingkülönbözetek a CIF uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli ár százalékaként kifejezve a következők:

                           Vállalat

                           Végleges dömpingkülönbözet

                           Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd

                           62,9 %

                           Grand Composite Co., Ltd és a vele kapcsolatban álló Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

                           48,4 %

                           Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd

                           60,7 %

         b)   Az összes többi exportáló gyártó esetében

               (49)

               A dömpingkülönbözetekre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (53)–(57) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

               (50)

               Ennek alapján a dömpingkülönbözet országos szintje véglegesen a vámfizetés nélküli, CIF uniós határparitásos ár 62,9 %-a, és az ideiglenes rendelet (58) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         D.   KÁR

   1.   Az uniós gyártás

               (51)

               Egyértelművé kell tenni, hogy az ideiglenes rendelet (59) preambulumbekezdésében az „uniós gazdasági ágazat” kifejezés valamennyi uniós gyártóra vonatkozik. Az uniós gyártásra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (60) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         2.   Az uniós fogyasztás

               (52)

               Amint a (9) preambulumbekezdésben megadott magyarázatból kiderül, az ex 7019 90 91, az ex 7019 90 99 és az ex 7019 40 00 KN-kódokat az érintett termék leírásából törölni kell. E kódok kizárása semmilyen módon nem változtatta meg az uniós fogyasztásra vonatkozó következtetéseket, a behozatalt is beleértve, mivel ezek a panaszban szereplő számadatokon alapultak, amelyeket az együttműködő vállalatok által megadott, valamint az Eurostat által szolgáltatott ellenőrzött számadatok egészítettek ki.

               (53)

               Az uniós fogyasztásra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (61)–(63) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         3.   Az érintett országból származó behozatal

               (54)

               Az érintett országból származó dömpingelt behozatal volumenére, árára és piaci részesedésére vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (64)–(66) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások ezúton megerősítést nyernek.

               (55)

               Az áralákínálásra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (67) és (68) preambulumbekezdésében az áralákínálás megállapítására leírt módszer, beleértve a minőségi szempontú kiigazítást is, megerősítést nyer. Az ideiglenes intézkedések bevezetése után azonban az egyik kínai exportáló gyártói csoport egyedi vizsgálatban részesülhetett, és a hasonló terméktípusok árainak összehasonlítását ezt követően újraértékelték. Ez az újraértékelés megerősítette, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal 30–35 %-kal kínált alá az uniós gazdasági ágazat árainak a vizsgálati időszak során.

         4.   Az uniós gazdasági ágazat helyzete

               (56)

               Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (69)–(84) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         5.   A kárra vonatkozó következtetés

               (57)

               A kárra vonatkozó következtetésre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (85)–(87) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         E.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

   1.   A dömpingelt behozatal hatása

               (58)

               A dömpingelt behozatal hatására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (89)–(91) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         2.   Egyéb tényezők hatásai

               (59)

               Az egyéb tényezők hatásaira vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (92)–(96) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         3.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

               (60)

               Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetésre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (97)–(99) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         F.   AZ UNIÓS ÉRDEK

   1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

               (61)

               Az uniós gazdasági ágazat érdekére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (101)–(103) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         2.   Az importőrök érdeke

               (62)

               Az importőrők érdekére vonatkozó észrevételek hiányában megállapítható, hogy érintett termék behozatalára vonatkozó végleges intézkedések bevezetése nem sértené az importőrök érdekeit.

         3.   A felhasználók és a fogyasztók érdeke

               (63)

               Emlékeztetni kell arra, hogy a vizsgálat ideiglenes szakaszában nem tanúsítottak együttműködést sem a felhasználók, sem a fogyasztói érdekképviseletek. Az ideiglenes rendelet kihirdetését követően egyetlen felhasználói szövetség nyújtott be észrevételeket. Az észrevételek azonban csak az intézkedések üvegszál korongokra történő bevezetésének lehetséges negatív hatásaival foglalkoztak, amennyiben azokat a termékkörből nem zárják ki. A (15) preambulumbekezdésben leírtak alapján megállapítható, hogy az üvegszál korongokat ki kell zárni a termékkörből. A végleges dömpingellenes intézkedések bevezetése tehát nem gyakorol negatív hatást az üvegszál korongok felhasználóira.

               (64)

               A felhasználók és a fogyasztók érdekeire vonatkozó további észrevételek hiányában megállapítást nyert, hogy a végleges dömpingellenes intézkedések bevezetése az érintett termék behozatalára nem lenne ellentétes az érdekeikkel.

         4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

               (65)

               A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy nincsenek kényszerítő okok a Kínából származó üvegszál szitaszövetek behozatala elleni végleges dömpingellenes vámok kivetésével szemben.

         G.   VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

   1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

               (66)

               Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik kínai exportáló gyártó azt állította, hogy a kárkülönbözetének kiszámítására vonatkozóan nem állt rendelkezésére elegendő adat, mert az uniós gazdasági ágazat terméktípusonkénti volumenére, értékeire és áraira vonatkozó adatokat nem hozták nyilvánosságra. A vállalat azzal érvelt, hogy ez nem minősülhet bizalmas információnak, mivel a minta négy uniós gyártóból állt. Meg kell jegyezni azonban, hogy a vizsgálati időszakban bizonyos terméktípusokat csak nagyon korlátozott számú uniós gyártó értékesített. Ezért elővigyázatosságból úgy határoztak, hogy az ilyen tranzakciókban szereplő árakat, mennyiségeket és értékeket nem hozzák nyilvánosságra. Nem szükséges továbbá minden egyes terméktípus esetében felfedni a részletes számadatokat annak érdekében, hogy a felek számára lehetővé tegyék a számítási módszer és a számítás eredményének kellő megismerését.

               (67)

               Ugyanez a kínai exportáló gyártó a kárkülönbözet kiszámításánál alkalmazott nyereségcélt is megkérdőjelezte, különösen azt a tényt, hogy e nyereségcél megegyezett az uniós gazdasági ágazat vizsgálati időszak alatti nyereségének súlyozott átlagával. Kétségbe vonta azt is, hogy a nyereségcél meghatározásához a mintában szereplő uniós gyártóktól származó adatokat használták fel az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozó adatok helyett. Végül a felhasznált nyereségcél szintjét azzal az értékkel szemben is megkérdőjelezte, amelyet egy másik közelmúltbeli vizsgálatban egy ehhez közeli termékcsoportra vonatkozóan használtak.

               (68)

               Az ideiglenes rendelet (112) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a nyereségcél az uniós gazdasági ágazat által 2006–2007-ben elért átlagos nyereséget tükrözi, míg a vizsgálati időszak alatti nyereség súlyozott átlagát a mintában szereplő négy vállalat adatai alapján számították ki. Emellett az ideiglenes rendelet (79) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a nyereségesség-számítás nem veszi figyelembe a rendkívüli szerkezetátalakítási költségeket, amelyekről egyes mintában szereplő gyártók beszámoltak. A két nyereségérték egybeesése tehát puszta véletlen.

               (69)

               Arra vonatkozóan, hogy a nyereségcél meghatározásakor mely adatokat kell felhasználni, megjegyzendő, hogy mintavétel alkalmazásakor a nyereség szintje a kárelemzés egyik mikromutatója. Következésképpen a mintára meghatározott számok reprezentatívnak minősülnek a teljes uniós gazdasági ágazat egészére nézve. Olyan vizsgálat esetén, amikor mintavétel alkalmazására kerül sor, a kárkülönbözet kiszámításakor használt nyereségcélt mindig a mintában szereplő vállalatoktól begyűjtött adatok alapján állapítják meg.

               (70)

               Végül a másik dömpingellenes vizsgálatban alkalmazott nyereségcélra vonatkozó utalással kapcsolatban hangsúlyozni kell, hogy minden egyes vizsgálat megállapításait és következtetéseit az egyes vizsgálatban együttműködő vállalatoktól gyűjtött adatok alapján fogalmazzák meg egy adott termékleírásra, illetve időszakra vonatkozóan. Ezért lehetetlen közvetlen kapcsolatot megállapítani e két külön vizsgálat megállapításai és a két különböző vizsgálati időszak között.

               (71)

               A kár megszüntetéséhez szükséges szint kapcsán a kárkülönbözetet felfelé igazították az egyik exportáló gyártóra vonatkozó ideiglenes kárkülönbözet kiszámításánál történt elírás kijavításának eredményeképpen. Ez azonban nem befolyásolja e vállalatra nézve a dömpingellenes vámok szintjét, mivel a vám a dömpingkülönbözeten alapul.

               (72)

               Meg kell jegyezni továbbá, hogy mivel egy másik kínai exportáló gyártói csoport – a (32) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint – egyéni elbánásban részesül, ezért a számukra egyéni kárkülönbözetet számítottak ki.

               (73)

               A (71) preambulumbekezdésben említett kiigazítások következtében felül kellett vizsgálni a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók kárkülönbözetének súlyozott átlagát és az együtt nem működő exportáló gyártók esetében a fennmaradó kárkülönbözetet is.

               (74)

               Ennek alapján a végleges kárkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve a következők:

                           Vállalat

                           Végleges kárkülönbözet

                           Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd

                           69,1 %

                           Grand Composite Co., Ltd és a vele kapcsolatban álló Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd

                           77,4 %

                           Yuayo Feitian Fiberglass Co., Ltd

                           87,6 %

                           A minta súlyozott átlaga a mintában nem szereplő, együttműködő exportáló gyártók esetében

                           72,1 %

                           Fennmaradó különbözet az együtt nem működő exportáló gyártók és a Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd esetében.

                           87,6 %

         2.   Végleges intézkedések

               (75)

               A fentiek alapján megállapítható, hogy az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban az érintett termék behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni, a dömping- és kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve, az alacsonyabb vám szabályával összhangban. Ennek megfelelően a vámok mértékét a dömpingkülönbözet szintjén kell megállapítani.

               (76)

               A javasolt dömpingellenes vámok a következők:

                           Vállalat

                           A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet

                           Dömping-különbözet

                           Dömpingellenes vám

                           Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd

                           69,1 %

                           62,9 %

                           62,9 %

                           Grand Composite Co., Ltd and its related company Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd

                           77,4 %

                           48,4 %

                           48,4 %

                           Yuayo Feitian Fiberglass Co., Ltd

                           87,6 %

                           60,7 %

                           60,7 %

                           A minta súlyozott átlaga a mintában nem szereplő, együttműködő exportáló gyártók esetében

                           72,1 %

                           57,7 %

                           57,7 %

                           Fennmaradó különbözet az együtt nem működő exportáló gyártók és a Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd esetében

                           87,6 %

                           62,9 %

                           62,9 %

               (77)

               Az ebben a rendeletben meghatározott vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek a jelenlegi vizsgálat megállapításai alapján lettek kiszabva. Ezért azok a vizsgálat során az e vállalatok tekintetében észlelt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) így kizárólag a Kínai Népköztársaságból származó, az említett vállalatok – azaz konkrét jogi személyek – által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében névvel és címmel kifejezetten meg nem említett vállalat – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló szervezetek – által gyártott importált termék nem részesülhet e vámtételek előnyeiből; azokra az „összes többi vállalatra” érvényes vámot kell kivetni.

               (78)

               A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási, illetve értékesítési egységek létrehozását követően) haladéktalanul a Bizottsághoz kell intézni (3), mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függnek össze. Szükség esetén a rendeletet az egyedi vámtételek alkalmazására jogosult vállalatok listájának frissítésével ennek megfelelően módosítják.

               (79)

               Valamennyi felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és szempontokról, melyek alapján végleges dömpingellenes vámok kivetését szándékozták ajánlani. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat. Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket megfelelő módon figyelembe vették és adott esetben a megállapításokat azoknak megfelelően módosították.

               (80)

               A két kapcsolatban álló vállalatból álló csoport, amely egyedi vizsgálatot kért és végül egyéni elbánást kapott, kifejezte szándékát, hogy kötelezettségvállalást ajánl fel. A csoport azonban az alaprendelet 8. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidőn belül nem küldött ajánlatot, és ezért azt nem lehetett figyelembe venni.

               (81)

               Az új exportőrök és a rendelet mellékletében említett, a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok egyenlő bánásmódban való részesítése érdekében biztosítani kell, hogy az utóbbi vállalatokra kivetett súlyozott átlagvámot az olyan új exportőrökre is alkalmazzák, amelyek egyébként az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése alapján felülvizsgálatra lennének jogosultak, mivel az említett cikk nem alkalmazandó, ha mintavételhez folyamodtak.

         3.   Az ideiglenes vámok végleges beszedése

               (82)

               Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet nagyságára és az uniós gazdasági ágazatot ért kár szintjére, a Bizottság szükségesnek tartja, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám által biztosított összegeket a kivetett végleges vámok összegének mértékéig véglegesen beszedjék. Mivel az üvegszál korongokat mostanra kizárták a termékkörből (lásd a (15) preambulumbekezdést), az üvegszál korongok behozatalára ideiglenesen biztosított összegeket el kell engedni. Amennyiben a végleges vámok alacsonyabbak, mint az ideiglenes vámok, az ideiglenesen biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámok feletti részét el kell engedni,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7019 51 00 és az ex 7019 59 00 KN-kód (7019510010 és 7019590010 TARIC-kód) alá tartozó üvegszálakból készült szitaszövetek (kivéve az üvegszál korongokat) behozatalára, amelyek szemnagysága hosszában és szélességében több mint 1,8 mm, fajlagos tömege pedig több mint 35 g/m2.
   (2)   Az (1) bekezdésben leírt és az alább felsorolt vállalatok által előállított termékek vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámok mértéke a következő:

               Vállalat

               Vám (%)

               Kiegészítő TARIC-kód

               Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd

               62,9

               B006

               Grand Composite Co., Ltd és a vele kapcsolatban álló Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd

               48,4

               B007

               Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd

               60,7

               B122

               Az I. mellékletben felsorolt vállalatok

               57,7

               B008

               Minden más vállalat

               62,9

               B999

         (3)   A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyéni vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a II. mellékletben meghatározott követelményeknek. Ha ilyen számlát nem mutatnak be, az összes többi vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.
   (4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozóan a hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
   2. cikk
   (1)   A Kínai Népköztársaságból származó üvegszál korongok behozatalára a 138/2011/EU bizottsági rendelet értelmében ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket kérelemre felszabadítják.
   (2)   A Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára a 138/2011/EU bizottsági rendelet értelmében ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni, amennyiben az az ex 7019 51 00 és az ex 7019 59 00 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozik. A dömpingellenes vám végleges összegén felül biztosított összegeket el kell engedni, beleértve azokat az összegeket is, amelyeket a jelenleg az ex 7019 40 00, az ex 7019 90 91 és az ex 7019 90 99 KN-kód alá tartozó termékekre biztosítottak volna.
   3. cikk
   Amennyiben a Kínai Népköztársaság egy új exportáló gyártója kielégítő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra nézve, hogy:

               —

               nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket a vizsgálati időszak során (2009. április 1-jétől2010. március 30-ig),

               —

               nem áll kapcsolatban a Kínai Népköztársaság azon exportőreivel vagy gyártóival, amelyekre az e rendelettel életbe léptetett intézkedéseket alkalmazni kell,

               —

               az érintett terméket az Unióba ténylegesen csak az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportálására,

         a Tanács a Bizottság javaslata alapján és a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően egyszerű többséggel eljárva módosíthatja az 1. cikk (2) bekezdését, és a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok jegyzékébe felveheti az új exportáló gyártót, amelyre így az 57,7 %-os súlyozott átlagvámot kell alkalmazni.
   4. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2011. augusztus 3-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  HL L 43., 2011.2.17., 9. o.

      (3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office N105 04/090, 1049 Brussels, Belgium.

      I. MELLÉKLET

         A MINTÁBAN NEM SZEREPLŐ KÍNAI EGYÜTTMŰKÖDŐ EXPORTÁLÓ GYÁRTÓK (KIEGÉSZÍTŐ TARIC-KÓD: B008)

                  Jiangxi Dahua Fiberglass Group Co., Ltd

                  Lanxi Jialu Fiberglass Net Industry Co., Ltd

                  Cixi Oulong Fiberglass Co., Ltd

                  Jiangsu Tianyu Fibre Co., Ltd

                  Jia Xin Jinwei Fiber Glass Products Co., Ltd

                  Jiangsu Jiuding New Material Co., Ltd

                  Changshu Jiangnan Glass Fiber Co., Ltd.

                  Shandong Shenghao Fiber Glass Co., Ltd

                  Yuyao Yuanda Fiberglass Mesh Co., Ltd

                  Ningbo Kingsun Imp & Exp Co., Ltd

                  Ningbo Integrated Plasticizing Co., Ltd

                  Nankang Luobian Glass Fibre Co., Ltd

                  Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co., Ltd

      II. MELLÉKLET
      Az 1. cikk (3) bekezdésben említett érvényes kereskedelmi számlán kötelező feltüntetni a kereskedelmi számlát kibocsátó vállalat tisztségviselője által aláírt nyilatkozatot, az alábbi formában:

                  1.

                  A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása.

                  2.

                  A következő nyilatkozat:
                  „Alulírott igazolom, hogy az Európai Unióba történő kivitelre értékesített, jelen számlában feltüntetett (mennyiség) üvegszál szitaszövetet a (vállalat neve és székhelye) állította elő (kiegészítő TARIC-kód) a Kínai Népköztársaságban. Kijelentem, hogy a számlán feltüntetett információk hiánytalanok, és a valóságnak megfelelnek.
                  (Dátum és aláírás)”


title: A Tanács 433/2014/EU végrehajtási rendelete ( 2014. április 28. ) az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 269/2014/EU rendelet végrehajtásáról

text:
               29.4.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 126/48

         A TANÁCS 433/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2014. április 28.)
   az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 269/2014/EU rendelet végrehajtásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló, 2014. március 17-i 269/2014/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2014. március 17-én elfogadta a269/2014/EU rendeletet.

               (2)

               A helyzet súlyosságára tekintettel a Tanács úgy véli, hogy további személyeket kell felvenni a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó természetes és jogi személyeknek, szervezeteknek és szerveknek a 269/2014/EU rendelet I. mellékletében foglalt jegyzékébe.

               (3)

               A 269/2014/EU rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az e rendelet mellékletében felsorolt személyeket fel kell venni a 269/2014/EU rendelet I. mellékletében foglalt jegyzékbe.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2014. április 28-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         D. KOURKOULAS

      (1)  HL L 78., 2014.3.17.,6.o.

      MELLÉKLET

         Az 1. cikkben említett természetes és jogi személyek, szervezetek és szervek jegyzéke

                  Név

                  Azonosító adatok

                  Indokolás

                  A jegyzékbe vétel dátuma

                  1.

                  Dmitry Nikolayevich KOZAK

                  Születési idő és hely: 1958.11.7., Kirovohrad, Ukrainian SSR

                  Miniszterelnök-helyettes. Felügyelte az annektált Krími Autonóm Köztársaságnak az Oroszországi Föderációba való integrálását.

                  2014.4.29.

                  2.

                  Oleg Yevgenyvich BELAVENTSEV

                  Születési idő és hely: 1949.9.15., Moscow

                  Az Oroszországi Föderáció elnökének teljhatalmú képviselője az ún. Krími Szövetségi Körzetben, az Oroszországi Biztonsági Tanács nem állandó tagja. Felelős az orosz államfő alkotmányos előjogainak az annektált Krími Autonóm Köztársaság területén való érvényesítéséért.

                  2014.4.29.

                  3.

                  Oleg Genrikhovich SAVELYEV

                  Születési idő és hely: 1965.10.27., Leningrad

                  Krími ügyekért felelős miniszter. Felelős az annektált Krími Autonóm Köztársaságnak az Oroszországi Föderációba való integrálásáért.

                  2014.4.29.

                  4.

                  Sergei Ivanovich MENYAILO

                  Születési idő és hely: 1960.8.22., Alagir, North-Ossetian Autonomous SSR, RSFSR

                  Szevasztopol annektált ukrán város kormányzója.

                  2014.4.29.

                  5.

                  Olga Fedorovna KOVATIDI

                  Születési idő és hely: 1962.5.7., Simferopol, Ukrainian SSR.

                  Az Oroszországi Szövetségi Tanácsnak az annektált Krími Autonóm Köztársaságot képviselő tagja.

                  2014.4.29.

                  6.

                  Ludmila Ivanovna SHVETSOVA

                  Születési idő és hely: 1949.9.29., Alma-Ata, USSR

                  A Duma elnökhelyettese, az Egyesült Oroszország párt tagja – kezdeményezője az annektált Krími Autonóm Köztársaság Oroszországba való integrálásáról szóló jogszabály benyújtásának.

                  2014.4.29.

                  7.

                  Sergei Ivanovich NEVEROV

                  Születési idő és hely: 1961.12.21., Tashtagol, USSR

                  A Duma elnökhelyettese, az Egyesült Oroszország párt tagja – kezdeményezője az annektált Krími Autonóm Köztársaság Oroszországba való integrálásáról szóló jogszabály benyújtásának.

                  2014.4.29.

                  8.

                  Igor Dmitrievich SERGUN

                  Születési idő: 1957.3.28.

                  A Hírszerzési Főigazgatóság (GRU) vezetője, az Oroszországi Föderáció fegyveres erőinek vezérkarifőnök-helyettese, altábornagy. Felelős a GRU tisztviselőinek kelet-ukrajnai tevékenységéért.

                  2014.4.29.

                  9.

                  Valery Vasilevich GERASIMOV

                  Születési idő és hely: 1955.9.8., Kazan

                  Az Oroszországi Föderáció fegyveres erőinek vezérkari főnöke, az Oroszországi Föderáció védelmi miniszterének első helyettese, hadseregtábornok. Felelős az orosz erőknek az Ukrajnával közös határon való, nagy számban történő telepítéséért, valamint a helyzet enyhülésének megakadályozásáért.

                  2014.4.29.

                  10.

                  German PROKOPIV

                  A „Luganszki Őrség” tevékeny vezetője. Részt vett a Biztonsági Szolgálat luganszki regionális hivatala épületének elfoglalásában, az elfoglalt épületből videofelvételen üzent Putyin elnöknek és Oroszországnak. Szoros kapcsolatban áll az „Délkeleti Hadsereggel”.

                  2014.4.29.

                  11.

                  Valeriy BOLOTOV

                  A Biztonsági Szolgálat luganszki regionális hivatalának épületét elfoglaló, „Délkeleti Hadsereg” nevű szeparatista csoport egyik vezetője. Nyugalmazott tisztviselő. Az épület elfoglalása előtt ő és társai olyan fegyverek birtokában voltak, amelyeket feltehetően illegálisan szereztek Oroszországból, illetve helyi bűnözői csoportoktól.

                  2014.4.29.

                  12.

                  Andriy PURGIN

                  A „Donyecki Köztársaság” vezetője, szeparatista tevékenységek aktív résztvevője és szervezője, a donyecki „orosz turisták” akcióinak koordinátora. A „donbaszi polgári kezdeményezés az Eurázsiai Unióért” társalapítója.

                  2014.4.29.

                  13.

                  Denys PUSHYLIN

                  Születési hely: Makiivka

                  A „Donyecki Népköztársaság” egyik vezetője. Részt vett a regionális kormányzat épületeinek elfoglalásában és megszállásában. A szeparatisták tevékeny szószólója.

                  2014.4.29.

                  14.

                  Tsyplakov Sergey GENNADEVICH

                  A radikális ideológiát valló „Donbaszi Népi Milícia” egyik vezetője. Több állami épület elfoglalásában is tevékenyen részt vett a donyecki régióban.

                  2014.4.29.

                  15.

                  Igor STRELKOV (Ihor Strielkov)

                  Az Oroszországi Föderáció fegyveres erői vezérkara Hírszerzési Főigazgatóságának (GRU) tagjaként azonosították. Részt vett a szlovjanszki incidensekben. Szergej Akszjonov önjelölt krími miniszterelnök biztonsági tanácsadója.

                  2014.4.29.


title: A Bizottság 1175/2012/EU végrehajtási rendelete ( 2012. december 7. ) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Sale Marino di Trapani [OFJ])

text:
               11.12.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 337/20

         A BIZOTTSÁG 1175/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2012. december 7.)
   egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Sale Marino di Trapani [OFJ])
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Olaszország kérelmét (2) a „Sale Marino di Trapani” elnevezés bejegyzésére.

               (2)

               A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2012. december 7-én.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,
         Dacian CIOLOȘ

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

      (2)  HL C 99., 2012.4.3., 18. o.

      MELLÉKLET
      A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

         1.8. osztály.   A Szerződés I. mellékletében felsorolt egyéb termékek

      OLASZORSZÁG
      Sale Marino di Trapani (OFJ)


title: A Bizottság 1168/2013/EU végrehajtási rendelete ( 2013. november 7. ) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Sal de Tavira/Flor de Sal de Tavira (OEM)]

text:
               20.11.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 310/1

         A BIZOTTSÁG 1168/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2013. november 7.)
   egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Sal de Tavira/Flor de Sal de Tavira (OEM)]
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Portugália kérelmét (2) a „Sal de Tavira”/„Flor de Sal de Tavira” elnevezés bejegyzésére.

               (2)

               A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2013. november 7-én.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,
         Dacian CIOLOȘ

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

      (2)  HL C 132., 2013.5.9., 22. o.

      MELLÉKLET
      A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

         1.8. osztály:   A Szerződés I. mellékletében felsorolt egyéb termékek (fűszerek stb.)

      PORTUGÁLIA
      Sal de Tavira/Flor de Sal de Tavira (OEM)