title: A Bizottság 964/2014/EU végrehajtási rendelete ( 2014. szeptember 11. ) az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak a pénzügyi eszközökre vonatkozó általános feltételek tekintetében történő megállapításáról

text:
               12.9.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 271/16

         A BIZOTTSÁG 964/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2014. szeptember 11.)
   az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak a pénzügyi eszközökre vonatkozó általános feltételek tekintetében történő megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 38. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A nemzeti, regionális, transznacionális vagy határokon átnyúló szinten létrehozott és az irányító hatóság által vagy annak felelőssége mellett irányított, az 1303/2013/EU rendelet 38. cikke (3) bekezdése a) pontjának megfelelő pénzügyi eszközök felhasználásának elősegítése érdekében egyes pénzügyi eszközökre vonatkozóan általános feltételeket kell megállapítani. Ezen általános feltételeknek köszönhetően az érintett eszközök használatra kész, ún. „polcról levehető” pénzügyi eszközökké válnak.

               (2)

               A pénzügyi eszközök felhasználásának elősegítése érdekében az általános feltételeknek biztosítaniuk kell az állami támogatási szabályoknak való megfelelést, és elő kell segíteniük a végső kedvezményezettek uniós pénzügyi támogatásának pénzügyi eszközök és vissza nem térítendő támogatások ötvözésén keresztül történő megvalósítását.

               (3)

               Az általános feltételeknek ki kell zárniuk, hogy a finanszírozó, például a köz- vagy magánszektorbeli befektető vagy hitelező, a pénzügyi eszköz kezelője vagy a végső kedvezményezett a belső piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatásban részesüljön. Az általános feltételeknek figyelembe kell venniük a vonatkozó de minimis rendeleteket, így az 1407/2013/EU bizottsági rendeletet (2), az 1408/2013/EU bizottsági rendeletet (3), a 651/2014/EU bizottsági rendeletet (4) és a 702/2014/EU bizottsági rendeletet (5), továbbá a kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatási intézkedésekre vonatkozó iránymutatást (6), valamint az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló, a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó iránymutatást (7).

               (4)

               Tekintettel arra, hogy az állami támogatási szabályok nem alkalmazandók az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap keretében támogatott mezőgazdasági tevékenységekre, az általános feltételeknek való megfelelésnek önkéntesnek kell lennie. Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból támogatott egyéb tevékenységek esetében az általános állami támogatási szabályok alkalmazandók, következésképp az általános feltételek alkalmazását kötelezővé kell tenni.

               (5)

               A halászati ágazathoz tartozó vállalkozások, különösen kis- és középvállalkozások (kkv-k) esetében előfordulhat, hogy az európai strukturális és beruházási alapok által finanszírozott pénzügyi eszközök kedvezményezettjeivé válnak. Amennyiben az így kapott támogatást az Európai Tengerügyi és Halászati Alaptól eltérő másik európai strukturális és beruházási alap finanszírozza, a pénzügyi eszközökön keresztül a halászati és akvakultúra-ágazat összes vállalkozásának az utóbbi három évben nyújtott támogatások teljes összege nem érheti el a halászati, feldolgozóipari és akvakultúra-ágazati tevékenységek éves forgalmának az egyes tagállamokra vonatkozóan a 717/2014/EU bizottsági rendeletben (8) megállapított összeghatárát. Ezenfelül figyelembe kell venni a 702/2014/EU rendeletet és a halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások vizsgálatáról szóló iránymutatást (9).

               (6)

               Az 1303/2013/EU rendeletben foglaltaknál részletesebb szabályok meghatározása érdekében az általános feltételeknek tartalmazniuk kell az irányítási követelményekre vonatkozó, a pénzügyi eszközök megfelelő irányítását biztosító minimumszabályokat is.

               (7)

               A kkv-k növekedésének nehéz finanszírozási környezetben történő támogatására megfelelő pénzügyi eszköz a portfóliókockázat-megosztási hiteleszköz („kockázatmegosztási hitel”). A kockázatmegosztási hitel a pénzügyi közvetítők részére nyújtott finanszírozási hozzájárulás és hitelkockázat-megosztás által könnyített finanszírozáshoz jutás mellett új hiteleket nyújt kkv-k részére, aminek köszönhetően a kkv-k számára több forrás áll rendelkezésre kedvező feltételek – így alacsonyabb kamat és/vagy kisebb előírt biztosíték – mellett.

               (8)

               Korlátozottan rendelkezésre álló finanszírozási források vagy a pénzügyi közvetítők bizonyos ágazatok vagy kkv-típusok tekintetében mutatkozó kockázatvállalási hajlandóságának viszonylag alacsony szintje esetén a kockázatmegosztási hitelen keresztüli finanszírozás különösen hatékony módja a kkv-k támogatásának. Ilyen körülmények között az általános feltételeken keresztül az ilyen jellegű piaci hiányosság hatékony módon kezelhető.

               (9)

               A maximált portfóliógarancia megfelelő pénzügyi eszköz ahhoz, hogy ösztönözze a pénzügyi közvetítőket az uniós finanszírozású garanciák által fedezett kkv-hitelek volumenének növelésére.

               (10)

               A maximált portfóliógaranciának a kkv-k számára nyújtott hitelek piacán mutatkozó hiányosságot kell kezelnie az új hitelekhez (az első veszteséget fedező maximált portfóliógarancia formájában) biztosított hitelkockázati védelem által. Az eszköz célja a kkv-k finanszírozáshoz jutása tekintetében az elegendő biztosíték hiánya és a kkv-k jelentette viszonylag magas kockázat együttes hatása miatt jelentkező nehézségek enyhítése. Ugyanakkor a várt hatás elérése érdekében a maximált portfóliógaranciára fordított uniós hozzájárulás nem helyettesítheti a meglévő uniós, nemzeti és regionális pénzügyi eszközök keretében az érintett pénzügyi intézmények által ugyanezen célra kapott egyenértékű garanciákat. Ezzel összefüggésben az általános feltételeken keresztül az ilyen jellegű piaci hiányosság hatékony módon kezelhető.

               (11)

               A lakóépületek felújításában rejlő energiahatékonysági potenciál kihasználásának ösztönzésére megfelelő pénzügyi eszköz az épületfelújítási hitel.

               (12)

               Az épületfelújítási hitelnek hosszú lejáratú támogatott hitelek biztosítására, kezdeti technikai segítségnyújtásra, valamint lakóépület-tulajdonosok részére épületfelújítási projektek előkészítése és végrehajtása céljából nyújtott finanszírozásra kell irányulnia. Mindemellett az épületfelújítási hitel olyan finanszírozási piac esetén indokolt, ahol alapvetően a banki közvetítők jelentik a finanszírozás egyetlen forrását, azonban az általuk biztosított finanszírozás vagy nem elegendő (a közvetítő kockázatvállalási hajlandósága miatt), vagy túl rövid lejáratú, vagy túl költséges vagy más szempontból nem felel meg a finanszírozott projektek hosszú távú visszafizetéssel járó jellegének. Ez a helyzet – azzal együtt, hogy nem áll rendelkezésre olyan hatékony rendszer, amelynek keretében az egyéneknek nyújtott támogatás lehetőségének kizárása nélkül a többlakásos épületek tulajdonosai részére meghatározhatók és beszerezhetők lennének a szükséges munkák – piaci hiányosságot eredményez. Az általános feltételeken keresztül az ilyen jellegű piaci hiányosság eredményesen kezelhető.

               (13)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban állnak az európai strukturális és beruházási alapok koordinációs bizottságának véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Tárgy
   Ez a rendelet általános feltételeket állapít meg a következő pénzügyi eszközökre vonatkozóan:

               a)

               portfóliókockázat-megosztási hiteleszköz (a továbbiakban: kockázatmegosztási hitel);

               b)

               maximált portfóliógarancia;

               c)

               épületfelújítási hitel.

         2. cikk
   Kiegészítő feltételek
   Az egyes pénzügyi eszközökre vonatkozóan e rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelően a finanszírozási megállapodásokba foglalandó feltételek mellett az irányító hatóságok további feltételeket is belefoglalhatnak a finanszírozási megállapodásokba.
   3. cikk
   Az állami támogatási szabályoknak való megfelelés az általános feltételek szerint
   (1)   A pénzügyi eszközök végső kedvezményezettjeit támogató technikai segítségnyújtásra irányuló vissza nem térítendő támogatásokkal ötvözött pénzügyi eszközök esetében a vissza nem térítendő támogatás összege nem haladhatja meg az ESB-alapokból a pénzügyi eszköz részére nyújtott hozzájárulás 5 %-át, és a vissza nem térítendő támogatást az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkében említett előzetes értékelésnek az ilyen támogatás indokoltságát alátámasztó következtetései alapján kell meghatározni.
   (2)   A pénzügyi eszközt végrehajtó szervezet (a továbbiakban: pénzügyi közvetítő) kezeli a technikai segítségnyújtásra irányuló vissza nem térítendő támogatást. A pénzügyi eszköz kezelésére kapott irányítási költségek és díjak által finanszírozott tevékenységek a technikai segítségnyújtás terhére nem finanszírozhatók. A technikai segítségnyújtásból finanszírozott kiadás nem lehet része az érintett pénzügyi eszköz keretében nyújtott hitel által finanszírozott beruházásnak.
   4. cikk
   Az általános feltételek szerinti irányítás
   (1)   Biztosítani kell az irányító hatóság vagy – adott esetben – az alapok alapja kezelőjének képviseletét a pénzügyi eszköz felügyelőbizottságában vagy hasonló típusú irányító szervében.
   (2)   Az irányító hatóság egyedi beruházási döntésekben közvetlenül nem vesz részt. Alapok alapja esetében az irányító hatóság az alapok alapja szintjén kizárólag felügyeleti jogkört gyakorol, az alapok alapja által hozott egyedi döntésekbe való beavatkozás nélkül.
   (3)   A pénzügyi eszköz olyan irányítási struktúrával rendelkezik, amely lehetővé teszi az átlátható és a releváns piaci gyakorlatnak megfelelő döntéshozatalt a hitelek és a kockázatok diverzifikációjával kapcsolatban.
   (4)   Az alapok alapja kezelője és a pénzügyi közvetítő olyan irányítási struktúrával rendelkezik, amely biztosítja az alapok alapja kezelőjének vagy a pénzügyi közvetítőnek a pártatlanságát és a függetlenségét.
   5. cikk
   Az általános feltételek szerinti finanszírozási megállapodás
   (1)   A programokból a pénzügyi eszközök részére nyújtott hozzájárulásokra vonatkozóan az irányító hatóság írásban finanszírozási megállapodást köt, amely tartalmazza az I. melléklet szerinti általános feltételeket.
   (2)   A finanszírozási megállapodás mellékleteit képezik a következők:

               a)

               a pénzügyi eszköz indokoltságát alátámasztó, az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkében előírt előzetes értékelés;

               b)

               a pénzügyi eszköz üzleti terve, többek között a befektetési stratégiával és a befektetési, garancia- vagy hitelnyújtási politika leírásával;

               c)

               az eszköz leírása, amelyet hozzá kell igazítani az eszközre vonatkozó részletes általános feltételekhez, és amelynek rögzítenie kell a pénzügyi eszközök pénzügyi paramétereit;

               d)

               a monitoring és jelentéstétel céljait szolgáló sablonok.

         6. cikk
   Kockázatmegosztási hitel
   (1)   A kockázatmegosztási hitel a pénzügyi közvetítő által létrehozandó hitelalap formáját ölti, amelyhez a program és – a hitelalap legalább 25 %-áig – a pénzügyi közvetítő biztosít hozzájárulást. A hitelalap újonnan keletkeztetett hitelek portfólióját finanszírozza, a meglévő hitelek refinanszírozásának kizárásával.
   (2)   A kockázatmegosztási hitel megfelel a II. mellékletben meghatározott feltételeknek.
   7. cikk
   Maximált portfóliógarancia
   (1)   A maximált portfóliógarancia hitelenkénti alapon legfeljebb 80 %-os garanciavállalási arány mellett hitelkockázati fedezetet biztosít kis- és középvállalkozásoknak nyújtott új hitelekből álló portfólió létrehozása céljából legfeljebb a hiteleken képződő veszteség meghatározott maximumáig, amely nem haladhatja meg a portfóliószintű kockázati kitettség 25 %-át.
   (2)   A maximált portfóliógarancia megfelel a III. mellékletben meghatározott feltételeknek.
   8. cikk
   Épületfelújítási hitel
   (1)   Az épületfelújítási hitel a pénzügyi közvetítő által létrehozandó hitelalap formáját ölti, amelyhez a program és – a hitelalap legalább 15 %-áig – a pénzügyi közvetítő biztosít hozzájárulást. A hitelalap újonnan keletkeztetett hitelek portfólióját finanszírozza, a meglévő hitelek refinanszírozásának kizárásával.
   (2)   A végső kedvezményezettek ingatlantulajdonnal rendelkező természetes vagy jogi személyek vagy független szakmai szolgáltatók, valamint a tulajdonosok nevében és javára eljáró ingatlankezelők vagy egyéb jogi szervezetek lehetnek, akik/amelyek energiahatékonysági vagy megújuló energiákkal kapcsolatos, az 1303/2013/EU rendelet alapján és a program keretében támogatható intézkedéseket hajtanak végre.
   (3)   Az épületfelújítási hitel megfelel a IV. mellékletben meghatározott feltételeknek.
   9. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2014. szeptember 11-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

      (2)  A Bizottság 2013. december 18-i 1407/2013/EU rendelete az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 352., 2013.12.24., 1. o.).

      (3)  A Bizottság 2013. december 18-i 1408/2013/EU rendelete az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a mezőgazdasági ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 352., 2013.12.24., 9. o.).

      (4)  A Bizottság 2014. június 17-i 651/2014/EU rendelete a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról (HL L 187., 2014.6.26., 1. o.).

      (5)  A Bizottság 2014. június 25-i 702/2014/EU rendelete az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének alkalmazásában a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban, valamint a vidéki térségekben nyújtott támogatások bizonyos kategóriáinak a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (HL L 193., 2014.7.1., 1. o.).

      (6)  Iránymutatás a kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatási intézkedésekre vonatkozóan (HL C 19., 2014.1.22., 4. o.).

      (7)  Az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló európai uniós iránymutatások, 2014–2020 (HL C 204., 2014.7.1., 1. o.).

      (8)  A Bizottság 2014. június 27-i 717/2014/EU rendelete az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a halászati és akvakultúra-ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 190., 2014.6.28., 45. o.).

      (9)  Iránymutatás a halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások vizsgálatához (HL C 84., 2008.4.3., 10. o.).

      I. MELLÉKLET
      Az irányító hatóság és a pénzügyi közvetítő közötti finanszírozási megállapodás magyarázó jegyzetekkel ellátott tartalomjegyzéke
      Tartalomjegyzék:

                  1.

               Preambulum

                  2.

               Fogalommeghatározások

                  3.

               Hatály és célkitűzés

                  4.

               Szakpolitikai célkitűzések és előzetes értékelés

                  5.

               Végső kedvezményezettek

                  6.

               Pénzügyi előny és állami támogatás

                  7.

               Befektetési, garancia- vagy hitelnyújtási politika

                  8.

               Tevékenységek és műveletek

                  9.

               Eredménycélok

                  10.

               A pénzügyi közvetítő szerepe és felelőssége: a kockázatok és a bevételek megosztása

                  11.

               A pénzügyi eszköz irányítása és auditálása

                  12.

               Program-hozzájárulás

                  13.

               Kifizetések

                  14.

               Számlakezelés

                  15.

               Adminisztratív költségek

                  16.

               A kiadások lejárata és elszámolhatósága záráskor

                  17.

               Az irányító hatóság által kifizetett források (ideértve a képződő kamatokat is) újbóli felhasználása

                  18.

               A kamattámogatások és garanciadíj-támogatások tőkésítése (amennyiben alkalmazandó)

                  19.

               A pénzügyi eszköz irányítása

                  20.

               Összeférhetetlenségek

                  21.

               Jelentéstétel és monitoring

                  22.

               Értékelés

                  23.

               Láthatóság és átláthatóság

                  24.

               Kizárólagosság

                  25.

               Vitarendezés

                  26.

               Titoktartás

                  27.

               A megállapodás módosítása, a jogok és kötelezettségek átruházása

            1.   PREAMBULUM
      Az ország/régió megnevezése
      Az irányító hatóság megnevezése
      A program közös azonosító kódja (CCI)
      A kapcsolódó program címe
      A programnak a pénzügyi eszközre hivatkozó releváns szakasza
      Az ESB-alap megnevezése
      A prioritási tengely megnevezése
      A pénzügyi eszköz végrehajtásának régiói (NUTS szinten vagy egyéb)
      Az irányító hatóság által a pénzügyi eszköz részére allokált összeg
      Az ESB-alapokból származó összeg
      A nemzeti hozzájárulás közszektortól származó összege (közpénzből nyújtott program-hozzájárulás)
      A nemzeti hozzájárulás magánszektortól származó összege (magánforrásból nyújtott program-hozzájárulás)
      A közszektortól és magánszektortól származó nemzeti hozzájárulás a program-hozzájáruláson kívül
      A pénzügyi eszköz elindításának várható ideje
      A pénzügyi eszköz megszüntetésének ideje
      A felek közötti információcserét szolgáló elérhetőségek

         A megállapodás célja

      2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
      3.   HATÁLY ÉS CÉLKITŰZÉS
      A pénzügyi eszköz bemutatása, ideértve az eszköz befektetési stratégiáját vagy politikáját és a nyújtani szándékozott támogatás típusát.
      4.   SZAKPOLITIKAI CÉLKITŰZÉSEK ÉS ELŐZETES ÉRTÉKELÉS
      Amennyiben alkalmazandó, a pénzügyi közvetítőkre vonatkozó alkalmassági kritériumok, valamint az eszköz szakpolitikai célkitűzéseinek megfelelő további működési követelmények, a kínálni szándékozott pénzügyi termékek, a végső kedvezményezettek célcsoportja, valamint a forrásoknak a vissza nem térítendő támogatásokkal való tervezett ötvözése.
      5.   VÉGSŐ KEDVEZMÉNYEZETTEK
      A pénzügyi eszköz végső kedvezményezettjeinek (célcsoport) és támogathatóságuk feltételeinek meghatározása.
      6.   PÉNZÜGYI ELŐNY ÉS ÁLLAMI TÁMOGATÁS
      A közpénzből nyújtott program-hozzájárulás által biztosított pénzügyi előny és az állami támogatási szabályokkal való összhang értékelése.
      7.   BEFEKTETÉSI, GARANCIA- VAGY HITELNYÚJTÁSI POLITIKA
      A befektetési, garancia- vagy hitelnyújtási politikára vonatkozó rendelkezések, különösen a portfólió diverzifikációja (kockázat, ágazat, földrajzi zónák, méret) tekintetében, továbbá a pénzügyi közvetítő meglévő portfóliója.
      8.   TEVÉKENYSÉGEK ÉS MŰVELETEK
      A végrehajtandó pénzügyi eszközre vonatkozó üzleti terv vagy más, azzal egyenértékű dokumentumok, amelyek ismertetik az 1303/2013/EU rendelet 37. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett várható multiplikátorhatást is.
      A támogatható tevékenységek meghatározása.
      A pénzügyi közvetítőre bízott tevékenységek és azok korlátainak egyértelmű meghatározása, különös tekintettel a tevékenységek módosítására és a portfólió kezelésére (veszteségek, nemteljesítések és behajtási eljárás).
      9.   EREDMÉNYCÉLOK
      A tevékenységek, eredmények és hatásindikátorok meghatározása a kiinduló helyzeti értékekkel és a várt eredményekkel összefüggésben.
      Az érintett prioritás vagy intézkedés egyedi célkitűzéseinek és eredményeinek az eléréséhez való hozzájárulásként a pénzügyi eszköz révén elérni kívánt eredmények. Az indikátorok listája az operatív programnak és az 1303/2013/EU rendelet 46. cikkének megfelelően.
      10.   A PÉNZÜGYI KÖZVETÍTŐ SZEREPE ÉS FELELŐSSÉGE: A KOCKÁZATOK ÉS A BEVÉTELEK MEGOSZTÁSA
      A pénzügyi közvetítő és a pénzügyi eszköz végrehajtásába bevont egyéb jogalanyok felelősségének, valamint az erre vonatkozó rendelkezéseknek a meghatározása.
      A kockázatértékelés, valamint a kockázatok és a nyereség különböző felek közötti megosztásának kifejtése.
      A pénzügyi eszközöket végrehajtó szervezetek szerepére, feladatkörére és felelősségére vonatkozó rendelkezések a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 6. cikkével összhangban.
      11.   A PÉNZÜGYI ESZKÖZ IRÁNYÍTÁSA ÉS AUDITÁLÁSA
      A pénzügyi eszközök irányítására és ellenőrzésére vonatkozó rendelkezések a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 9. cikkével összhangban.
      Az auditkövetelményekre vonatkozó rendelkezések, azaz például a pénzügyi közvetítő szintjén (illetve az alapok alapja szintjén) vezetendő dokumentációra vonatkozó minimumkövetelmények, valamint (adott esetben) a különböző támogatási formák dokumentációjának az 1303/2013/EU rendelet 37. cikke (7) és (8) bekezdésének megfelelő külön nyilvántartásával kapcsolatos követelmények, ideértve a tagállam audithatóságainak, a Bizottság auditorainak, valamint az Európai Számvevőszéknek a dokumentumokhoz való hozzáférésére vonatkozó rendelkezéseket és követelményeket is, az egyértelmű auditnyomvonalnak az 1303/2013/EU rendelet 40. cikkével összhangban való biztosítása érdekében.
      Az audithatóságnak az auditmódszertannal, ellenőrző listákkal és a dokumentumok rendelkezésre állásával összefüggő iránymutatásokkal való megfelelését biztosító rendelkezések.
      12.   PROGRAM-HOZZÁJÁRULÁS
      A program-hozzájárulások átruházására és kezelésére vonatkozó rendelkezések az 1303/2013/EU rendelet 38. cikkének (10) bekezdésével összhangban.
      Indokolt esetben az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból, a Kohéziós Alapból, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból és a jövőbeni Európai Tengerügyi és Halászati Alapból származó hozzájárulásokra vonatkozó keretfeltételek.
      13.   KIFIZETÉSEK
      A kifizetések részletekben történő kezelésére vonatkozó előírások és eljárások az 1303/2013/EU rendelet 41. cikkében megállapított felső határok figyelembevételével, valamint az ügyletek alakulására vonatkozó előrejelzésekkel kapcsolatos előírások és eljárások.
      A pénzügyi eszköz részére közpénzből nyújtott program-hozzájárulások esetleges visszavonásának feltételei.
      Az irányító hatóság által a pénzügyi közvetítő részére teljesített kifizetések igazolásához szükséges igazoló dokumentumokra vonatkozó szabályok.
      Az irányító hatóság által a pénzügyi közvetítő részére teljesített kifizetések felfüggesztését vagy megszakítását eredményező körülmények.
      14.   SZÁMLAKEZELÉS
      A számlakezelés részletes szabályai, ideértve adott esetben az 1303/2013/EU rendelet 38. cikkének (6) bekezdése szerinti vagyonkezelői/elkülönített számlákra vonatkozó szabályokat.
      A pénzügyi eszköz számlájának kezelését kifejtő rendelkezések, ideértve a bankszámlák használatát meghatározó feltételeket: partnerkockázatok (adott esetben), elfogadható treasury műveletek, az érintett felek feladatai, a vagyonkezelői számlák túlzott nagyságú egyenlege esetén követendő korrekciós intézkedések, nyilvántartási és beszámolási kötelezettségek.
      15.   ADMINISZTRATÍV KÖLTSÉGEK
      A pénzügyi közvetítő díjazására, a pénzügyi közvetítő részére fizetendő irányítási költségek és díjak kiszámítására és kifizetésére vonatkozó rendelkezések a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 12. és 13. cikkével összhangban.
      A rendelkezéseknek tartalmazniuk kell az alkalmazható maximális rátát és a számításnál figyelembe vett referenciaértékeket.
      16.   A KIADÁSOK LEJÁRATA ÉS ELSZÁMOLHATÓSÁGA ZÁRÁSKOR
      A megállapodás hatálybalépésének dátuma.
      A pénzügyi eszköz végrehajtási időszakát és az elszámolhatósági időszakot meghatározó dátumok.
      A közpénzből a pénzügyi közvetítőnek nyújtott program-hozzájárulás meghosszabbításának és megszüntetésének lehetőségére vonatkozó rendelkezések, ideértve a program-hozzájárulások előrehozott megszüntetésére vagy visszavonására, a kilépési stratégiákra és a pénzügyi eszközök (adott esetben alapok alapja formában működő pénzügyi eszközök) felszámolására vonatkozó rendelkezéseket.
      A program zárásakor elszámolható kiadásokra vonatkozó rendelkezések az 1303/2013/EU rendelet 42. cikkével összhangban.
      17.   AZ IRÁNYÍTÓ HATÓSÁG ÁLTAL KIFIZETETT FORRÁSOK (IDEÉRTVE A KÉPZŐDŐ KAMATOKAT IS) ÚJBÓLI FELHASZNÁLÁSA
      Az irányító hatóság által kifizetett források újbóli felhasználására vonatkozó rendelkezések.
      Az ESB-alapokból nyújtott támogatásból eredő kamatok és egyéb nyereségek kezelésére vonatkozó előírások és eljárások az 1303/2013/EU rendelet 43. cikkével összhangban.
      Az ESB-alapokból nyújtott támogatásból eredő forrásoknak az elszámolhatósági időszak végéig történő újbóli felhasználására vonatkozó rendelkezések az 1303/2013/EU rendelet 44. cikkével összhangban.
      Az ESB-alapokból nyújtott támogatásból eredő forrásoknak az elszámolhatósági időszak végét követő felhasználására vonatkozó rendelkezések az 1303/2013/EU rendelet 45. cikkével összhangban.
      18.   A KAMATTÁMOGATÁSOK ÉS GARANCIADÍJ-TÁMOGATÁSOK TŐKÉSÍTÉSE (AMENNYIBEN ALKALMAZANDÓ)
      A kamattámogatások és a garanciadíj-támogatások éves részleteinek tőkésítésére vonatkozó rendelkezések az 1303/2013/EU rendelet 42. cikkének (1) bekezdésében említett 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 11. cikkével összhangban.
      19.   A PÉNZÜGYI ESZKÖZ IRÁNYÍTÁSA
      A pénzügyi eszköz megfelelő irányítási struktúráját meghatározó rendelkezések, amelyek biztosítják, hogy a hitelekre/garanciákra/befektetésekre, befektetések megszüntetésére és a kockázatok diverzifikálására vonatkozó döntéseket az alkalmazandó jogi követelményekkel és piaci standardokkal összhangban hajtsák végre.
      A pénzügyi eszköz befektetési testületére vonatkozó rendelkezések (szerep, függetlenség, kritériumok).
      20.   ÖSSZEFÉRHETETLENSÉGEK
      Az összeférhetetlenségek kezelése érdekében egyértelmű eljárásokról kell rendelkezni.
      21.   JELENTÉSTÉTEL ÉS MONITORING
      A befektetések végrehajtásának és az ügyletek monitoringjára vonatkozó rendelkezések, ideértve a pénzügyi közvetítő által az alapok alapja részére és/vagy az irányító hatóság részére tett jelentésekre vonatkozó rendelkezéseket is, az 1303/2013/EU rendelet 46. cikkének és az állami támogatási szabályoknak való megfelelés érdekében.
      Az irányító hatóság részére a feladatok ellátásáról, az eredményekről, a szabálytalanságokról és a meghozott korrekciós intézkedésekről szóló jelentések elkészítésére vonatkozó szabályok.
      22.   ÉRTÉKELÉS
      A pénzügyi eszköz értékelésére vonatkozó feltételek és rendelkezések.
      23.   LÁTHATÓSÁG ÉS ÁTLÁTHATÓSÁG
      Az Unió által biztosított finanszírozás láthatóságára vonatkozó rendelkezések az 1303/2013/EU rendelet XII. mellékletével összhangban.
      A végső kedvezményezettek információhoz jutását garantáló rendelkezések.
      24.   KIZÁRÓLAGOSSÁG
      Az alapok alapja kezelője vagy a pénzügyi közvetítő által indítani szándékozott új befektetési eszközre vonatkozó feltételeket meghatározó rendelkezések.
      25.   VITARENDEZÉS
      A vitarendezésre vonatkozó rendelkezések.
      26.   TITOKTARTÁS
      A pénzügyi eszköz titoktartási kötelezettségek alá tartozó elemeit meghatározó rendelkezések. Ettől eltekintve minden egyéb információ nyilvánosnak minősül.
      A megállapodás részévé tett titoktartási kötelezettségek nem képezhetik akadályát a befektetők, köztük a közpénzeket biztosító befektetők irányába tett megfelelő jelentésekre vonatkozó kötelezettségek teljesítésének.
      27.   A MEGÁLLAPODÁS MÓDOSÍTÁSA, A JOGOK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK ÁTRUHÁZÁSA
      A megállapodás esetleges módosításának és megszüntetésének hatályát és feltételeit meghatározó rendelkezések.
      Jogoknak vagy kötelezettségeknek a pénzügyi közvetítő általi, az irányító hatóság előzetes jóváhagyása nélküli átruházását megtiltó rendelkezések.

                     A. MELLÉKLET

                  :

                  a pénzügyi eszköz indokoltságát alátámasztó, az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkében előírt előzetes értékelés.

                     B. MELLÉKLET

                  :

                  a pénzügyi eszköz üzleti terve, többek között a befektetési stratégiával és a befektetési, garancia- vagy hitelnyújtási politika leírásával.

                     C. MELLÉKLET

                  :

                  az eszköz leírása, amelyet hozzá kell igazítani az eszközre vonatkozó részletes általános feltételekhez, és amelynek rögzítenie kell a pénzügyi eszközök pénzügyi paramétereit.

                     D. MELLÉKLET

                  :

                  a monitoring és jelentéstétel céljait szolgáló sablonok.

         (1)  A Bizottság 2014. március 3-i 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről (HL L 138., 2014.5.13., 5. o.).

      II. MELLÉKLET
      Kkv-knak nyújtott hitel portfóliókockázat-megosztási hiteleszköz modellje alapján (kockázatmegosztási hitel)

         A kockázatmegosztási hiteleszköz sematikus bemutatása

                     A pénzügyi eszköz szerkezete

                  A kockázatmegosztási hiteleszköz (kockázatmegosztási hitel) a pénzügyi közvetítő által létrehozandó hitelalap formáját ölti, amelyhez a program és a pénzügyi közvetítő biztosít hozzájárulást újonnan keletkeztetett hitelek portfóliójának finanszírozása céljából, a meglévő hitelek refinanszírozásának kizárásával.
                  A kockázatmegosztási hitelt az érintett ESB-alap által társfinanszírozott programban meghatározott prioritási tengely részét képező művelet keretében bocsátják rendelkezésre és az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkében előírt előzetes értékelés keretében határozzák meg.

                     Az eszköz célja

                  Az eszköz célja:

                              1.

                              az ESB-alapok által finanszírozott programból és a pénzügyi közvetítőtől származó források ötvözése a kkv-k finanszírozásának támogatása érdekében az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkének (4) bekezdésében említettek szerint; továbbá

                              2.

                              a kkv-k finanszírozáshoz jutásának megkönnyítése a pénzügyi közvetítő részére nyújtott finanszírozási hozzájárulás és hitelkockázat-megosztás által, aminek köszönhetően a kkv-k számára több forrás áll rendelkezésre kedvező feltételek – így alacsonyabb kamat és adott esetben kisebb előírt biztosíték – mellett.

                        Az ESB-programból a pénzügyi közvetítő részére nyújtott hozzájárulás nem szoríthatja ki a többi magánbefektető vagy közszektorbeli befektető által kínált finanszírozást.
                  Az ESB-alapok által finanszírozott programból a pénzügyi közvetítő részére nyújtott finanszírozás újonnan generált kkv-hitelekből álló portfólió létrehozását, illetve ezzel párhuzamosan a portfólióhoz tartozó kkv-hitelekhez kapcsolódó veszteségekben/nemteljesítésekben és megtérülésekben – hitelenként és a pénzügyi eszközre fordított program-hozzájárulásnak megfelelő arányban – való részvételt szolgálja.
                  Az alapok alapja struktúra esetében az alapok alapja utalja át az ESB-alapokból finanszírozott program-hozzájárulást a pénzügyi közvetítő részére.
                  Az ESB-alapokból származó program-hozzájárulás mellett az alapok alapja saját forrásokat is biztosíthat, amelyeket a pénzügyi közvetítő forrásaival ötvöznek. Ebben az esetben az alapok alapja arányos részt vállal a hitelportfólióhoz kapcsolódó különböző hozzájárulások közötti kockázatmegosztásból. Amennyiben az alapok alapja által nyújtott források államháztartási források, az állami támogatási szabályokat tiszteletben kell tartani.

                     Az állami támogatásra vonatkozó szempont

                  A kockázatmegosztási hitelt állami támogatás nélküli eszközként kell megtervezni, azaz a piaci feltételeknek megfelelő díjazást kell biztosítani a pénzügyi közvetítő részére, a pénzügyi előnyt a pénzügyi közvetítőnek teljes mértékben át kell ruháznia a végső kedvezményezettekre, és a végső kedvezményezetteknek nyújtott finanszírozás az alkalmazandó de minimis rendelet hatálya alá tartozik.
                  a)   A pénzügyi közvetítő és az alapok alapja szintjén az állami támogatás kizárt, ha:

                              1.

                              a bármikor felmerülő veszteségeket a pénzügyi közvetítő és az irányító hatóság vagy az alapok alapja a hozzájárulásuk arányában (arányosan) viselik, illetve részesednek a hasznokból, és a pénzügyi közvetítő gazdaságilag jelentős részesedéssel rendelkezik a kockázatmegosztási hitelben; valamint

                              2.

                              a pénzügyi közvetítő és az alapok alapja díjazása (azaz az irányítási költségek és/vagy díjak) a hasonló helyzeteknek megfelelő aktuális piaci díjazási feltételeket tükrözi, ami akkor valósul meg, ha a pénzügyi közvetítőt, illetve az alapok alapját nyílt, átlátható, megkülönböztetésmentes és objektív kiválasztási eljárás keretében választották ki, vagy ha a díjazás összhangban van a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 12. és 13. cikkével, és az állam más előnyöket nem biztosít. Amennyiben az alapok alapja csak átutalja az ESB-hozzájárulást a pénzügyi közvetítő részére, és közérdekű feladatot lát el, továbbá az intézkedés végrehajtása kapcsán üzleti tevékenységet nem folytat, saját forrásaival társbefektetőként nem vesz részt – következésképp nem minősül támogatás kedvezményezettjének –, elegendő azt biztosítani, hogy az alapok alapja ne részesüljön túlzott mértékű díjazásban; valamint

                              3.

                              az eszköz részére nyújtott, közpénzből nyújtott program-hozzájárulás által juttatott pénzügyi előnyt kamatcsökkentés formájában teljes egészében átruházzák a végső kedvezményezettre. A pénzügyi közvetítő kiválasztásakor az irányító hatóság a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálja az árazási politikát és a pénzügyi előnynek a végső kedvezményezettekre való átruházására alkalmazott módszert.
                              Amennyiben a pénzügyi közvetítő a pénzügyi előnyöket nem ruházza át teljes körűen a végső kedvezményezettekre, a még nem folyósított, közpénzből nyújtott hozzájárulásokat vissza kell utalni az irányító hatóság részére.

                        b)   A kkv-k szintjén

                  A kkv-k szintjén a hitelnek összhangban kell lennie a de minimis szabályokkal.
                  A pénzügyi közvetítőnek a portfólióba felvett minden egyes hitel esetében ki kell számítania a bruttó támogatási egyenértéket (BTE) az alábbi számítási módszer szerint:

                     A BTE kiszámítása = a hitel nominális összege (EUR) × (finanszírozási költség [standard módszer] + kockázati költség [standard módszer] – az irányító hatóság által a program-hozzájárulás kapcsán a pénzügyi közvetítővel szemben felszámított díjak) × a hitel futamidejének súlyozott átlaga (évek) × kockázatmegosztási arány.

                  A fenti képlettel kiszámított BTE esetében a de minimis rendelet (1) 4. cikkében meghatározott feltétel a kockázatmegosztási hitel tekintetében teljesítettnek tekintendő. Nincs minimális biztosítékra vonatkozó feltétel.
                  Ellenőrzési mechanizmussal meg kell győződni arról, hogy a fenti képlettel kiszámított BTE nem kisebb, mint a de minimis rendelet 4. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján kiszámított BTE.
                  A BTE alapján kiszámított támogatás teljes összege a de minimis rendeletben a végső kedvezményezettekre vonatkozóan meghatározott halmozódási szabály figyelembevételével három pénzügyi évnek megfelelő időszak egészében nem haladhatja meg a 200 000 EUR-t.
                  A végső kedvezményezettnek nyújtott technikai segítségnyújtási támogatást vagy egyéb vissza nem térítendő támogatást a BTE kiszámításánál figyelembe kell venni.
                  A halászati és akvakultúra-ágazathoz tartozó kkv-k esetében a támogatásnak összhangban kell lennie a halászati ágazatra vonatkozó de minimis rendeletének releváns szabályaival.
                  Az EMVA által támogatott tevékenységek esetében az általános szabályok alkalmazandók.

                     Hitelnyújtási politika

                  a)   A forrásoknak az irányító hatóság vagy az alapok alapja általi folyósítása a pénzügyi közvetítő részére:

                  az irányító hatóság és az alapok alapja vagy a pénzügyi közvetítő közötti finanszírozási megállapodás aláírását követően az érintett irányító hatóság a közpénzből nyújtott program-hozzájárulásokat átutalja az alapok alapja vagy a pénzügyi közvetítő részére, amely ezen hozzájárulásokat a kockázatmegosztási hiteleszköz részére elkülönített alapban helyezi el. Az átutalást részletekben és az 1303/2013/EU rendelet 41. cikkében megállapított korlátok tiszteletben tartásával teljesítik,
                  a hitelnyújtási volumencélt és a kamatláb-tartományt az 1303/2013/EU rendelet 37. cikke szerinti előzetes értékelésben megerősítik, és az eszköz jellegének (megújuló vagy nem megújuló eszköz) meghatározásakor figyelembe veszik.
                  b)   Új hitelekből álló portfólió keletkeztetése

                  A pénzügyi közvetítő részére – a meglévő hitelnyújtási tevékenysége mellett – előre meghatározott korlátozott időtartam alatt új, támogatható hitelekből álló portfólió létrehozását kell előírni, amelyet részben a program keretében folyósított források finanszíroznak a finanszírozási megállapodásban rögzített kockázatmegosztási aránynak megfelelően.
                  A (hitelenként és portfólió szinten előre meghatározott kritériumok alapján) támogatható kkv-hitelek automatikusan bekerülnek a portfólióba, amihez legalább negyedévente értesítést kell benyújtani a portfólióba történő felvételről.
                  A pénzügyi közvetítő következetes hitelnyújtási politikát hajt végre, különös tekintettel a portfólió diverzifikálására, amely lehetővé teszi a helyes hitelportfólió-kezelés és kockázatdiverzifikáció megvalósítását, egyúttal eleget tesz a pénzügyi ágazat alkalmazandó követelményeinek, és igazodik az irányító hatóság pénzügyi érdekeihez és szakpolitikai célkitűzéseihez.
                  A hitelek azonosítását, kiválasztását, átvilágítását, dokumentálását és a végső kedvezményezettek részére történő folyósítását a pénzügyi közvetítő a szokásos eljárásaival és a vonatkozó finanszírozási megállapodásban meghatározott elvekkel összhangban hajtja végre.
                  c)   A pénzügyi eszköz részére visszafizetett források újbóli felhasználása

                  A pénzügyi eszköz részére visszafizetett forrásokat vagy újból felhasználják ugyanazon pénzügyi eszközön belül (ugyanazon pénzügyi eszközön belül megújuló), vagy az irányító hatóság, illetve az alapok alapja részére történő visszafizetésüket követően a forrásokat az 1303/2013/EU rendelet 44. cikkével összhangban használják fel.
                  Amennyiben a források ugyanazon pénzügyi eszközön belül újulnak meg, az ESB-alapokból eredő és a pénzügyi közvetítő által a végső kedvezményezetteknek nyújtott hitelekből a befektetési időtávon belül visszafizetett és/vagy visszafizettetett összegeket – elvben – ugyanazon pénzügyi eszköz keretében történő újbóli felhasználás céljából kell rendelkezésre bocsátani. A források e megújuló felhasználására vonatkozó, az 1303/2013/EU rendelet 44. és 45. cikkében említett megközelítést belefoglalják a finanszírozási megállapodásba.
                  Alternatív lehetőségként, amennyiben az irányító hatóság vagy az alapok alapja részére közvetlen visszafizetést teljesítenek, a visszafizetéseket rendszeres időközönként kell teljesíteni, igazodva i. a tőketörlesztésekhez (a kockázatmegosztási arány alapján arányosan); ii) a kkv-hitelek esetlegesen visszafizettetett összegeihez és az azokon keletkező veszteségek leírásaihoz (a kockázatmegosztási aránynak megfelelően); iii) az esetleges kamatfizetésekhez. Ezeket a forrásokat az 1303/2013/EU rendelet 44. és 45. cikkével összhangban kell felhasználni.
                  d)   Veszteségek megtérülése

                  A pénzügyi közvetítő belső iránymutatásaival és eljárásaival összhangban a pénzügyi eszköz által finanszírozott nemteljesítő kkv-hitelek mindegyikével kapcsolatban behajtási intézkedéseket tesz.
                  A pénzügyi közvetítő által behajtott (az esetleges behajtási és végrehajtási költségek nélküli) összegeket a kockázatmegosztás arányában elosztják a pénzügyi közvetítő és az irányító hatóság vagy az alapok alapja között.
                  e)   Egyéb

                  Az ESB-alapokból a pénzügyi eszköz részére nyújtott támogatásból keletkező kamatokat és egyéb nyereségeket az 1303/2013/EU rendelet 43. cikkének megfelelően használják fel.

                     Árazási politika

                  Az árazási politikára vonatkozó javaslata megfogalmazásakor a pénzügyi közvetítő előterjeszti árazási politikáját és a módszertant, amellyel biztosítja, hogy a közpénzből nyújtott program-hozzájárulás által juttatott pénzügyi előnyt teljes mértékben átruházza a támogatható kkv-kre. Az árazási politika és a módszertan tartalmazza a következőket:

                              1.

                              a pénzügyi közvetítő részesedése után felszámított kamatlábat piaci alapon határozzák meg (azaz a pénzügyi közvetítő saját díjpolitikája szerint);

                              2.

                              a teljes – a támogatható kkv-knek nyújtott, a portfólióba felvett hitelek után felszámított – kamatlábat a közpénzből nyújtott program-hozzájárulással arányosan csökkenteni kell. E csökkentésnek figyelembe kell vennie azokat a díjakat, amelyeket az irányító hatóság esetlegesen felszámít a program-hozzájárulás után;

                              3.

                              az állami támogatásra vonatkozó részben bemutatott BTE-számítást a portfólióba felvett valamennyi hitelre alkalmazzák;

                              4.

                              az árazási politika és a módszertan az elszámolhatósági időszak alatt változatlan marad.

                     A pénzügyi eszköznek nyújtott program-hozzájárulás összege és aránya (termékjellemzők)

                  A tényleges kockázatmegosztási arányt, a közpénzből nyújtott program-hozzájárulást és a hitelek kamatlábát az előzetes értékelés megállapításai alapján kell meghatározni úgy, hogy a végső kedvezményezetteknek juttatott előny összhangban legyen a de minimis szabállyal.
                  A kockázatmegosztási hiteleket tartalmazó célportfólió méretét a pénzügyi eszköz részére nyújtott támogatás indokoltságát alátámasztó előzetes értékelésben (az 1303/2013/EU rendelet 37. cikke) erősítik meg, és annak meghatározásakor figyelembe veszik az eszköz megújuló jellegét (amennyiben alkalmazandó). A hiteleket tartalmazó célportfólió összetételét a kockázatdiverzifikálást biztosítva határozzák meg.
                  A kockázatmegosztási hitelre fordított allokáció összegét és a kockázatmegosztási arányt az előzetes értékelés keretében vizsgált hiány megszüntetéséhez szükséges módon határozzák meg, de mindenképp összhangban kell lenniük e működési keretben meghatározott feltételekkel.
                  A pénzügyi közvetítővel kötött megállapodásban rögzített kockázatmegosztási arány a portfólióba felvett támogatható hitelek mindegyikére vonatkozóan meghatározza a támogatható hitel tőkeösszegének a program által finanszírozott részét.
                  A pénzügyi közvetítővel kötött megállapodásban rögzített kockázatmegosztási arány meghatározza a pénzügyi közvetítő és a program-hozzájárulás által fedezendő veszteségeknek való kitettség arányos mértékét.

                     A pénzügyi eszköznek nyújtott program-hozzájárulás (tevékenységek)

                  A meglévő hitelek refinanszírozásának kizárása érdekében a kockázatmegosztási hiteleszköz által finanszírozott portfólióban kizárólag újonnan keletkeztetett kkv-hitelek szerepelhetnek. A portfólióba való felvételre vonatkozó alkalmassági kritériumokat uniós jogszabályokkal (például az 1303/2013/EU rendelet, illetve alapspecifikus szabályok), a programmal, a támogathatóságra vonatkozó nemzeti szabályokkal és a pénzügyi közvetítővel összhangban kell meghatározni, szem előtt tartva a nagyszámú végső kedvezményezett bevonására és a portfólió kellő mértékű diverzifikálására irányuló célt. A pénzügyi közvetítőnek elfogadható becsléssel kell rendelkeznie a portfólió kockázati profiljára vonatkozóan. Ezek a kritériumok az érintett tagállamra vagy régióra jellemző piaci feltételeket és gyakorlatokat tükrözik.

                     Az irányító hatóság felelőssége

                  Az irányító hatóságnak a pénzügyi eszközzel kapcsolatos felelőssége a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkében meghatározottaknak felel meg.
                  A fedezett veszteségek közé az esedékes, fizetendő tőkeösszeg és a fennálló, rendes kamattartozás tartozik (viszont a késedelmi díjak, illetve egyéb költségek és kiadások nem).

                     Futamidő

                  A pénzügyi eszköz hitelnyújtási futamidejét úgy kell meghatározni, hogy biztosítva legyen, hogy az 1303/2013/EU rendelet 42. cikkében említett program-hozzájárulást olyan hitelek finanszírozására használják fel, amelyeket legkésőbb 2023. december 31-ig folyósítanak a végső kedvezményezetteknek.
                  A hitelportfólió létrehozásához ajánlott jellemző futamidő legfeljebb 4 év (az irányító hatóság vagy az alapok alapja és a pénzügyi közvetítő közötti) finanszírozási megállapodás aláírásától számítva.

                     Hitelnyújtás és kockázatmegosztás a pénzügyi közvetítő szintjén (az érdekek összehangolása)

                  Az irányító hatóság és a pénzügyi közvetítő érdekeinek összehangolása az alábbiakon keresztül valósul meg:

                              —

                              teljesítményalapú díjak a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 12. és 13. cikkével összhangban,

                              —

                              a program-hozzájáruláson felül a kockázatmegosztási hiteleszköz keretében a kkv-k részére történő hitelnyújtásra fordított teljes finanszírozási kötelezettségvállalás legalább 25 %-át a pénzügyi közvetítő biztosítja a helyi piaci feltételekhez igazodóan,

                              —

                              a veszteségek és megtérülések a kötelezettségeiknek megfelelő kockázatmegosztási arányban érintik a pénzügyi közvetítőt és az irányító hatóságot.

                        A kockázatmegosztás várható arányát az előzetes értékelésnek a pénzügyi eszköz részére nyújtott támogatás indokoltságát alátámasztó megállapításai alapján határozzák meg.

                     Pénzügyi közvetítők alkalmassága

                  Valamely tagállamban letelepedett, magán- és közszektorbeli szervezetek, amelyek rendelkeznek a pénzügyi eszközhöz hozzájáruló program joghatóságának területén működő vállalkozások részére történő hitelnyújtáshoz szükséges jogi engedéllyel. Ezek a szervezetek pénzügyi intézmények, és – adott esetben – mikrofinanszírozási intézmények vagy hitelnyújtásra vonatkozó engedéllyel rendelkező bármilyen más intézmények lehetnek.

                     Végső kedvezményezettek támogathatósága

                  A végső kedvezményezetteknek az uniós és a nemzeti jog, az érintett program és a finanszírozási megállapodás alapján támogathatónak kell lenniük. A hitelszerződés aláírásakor a végső kedvezményezettnek az alábbi támogathatósági kritériumoknak kell megfelelnie:

                              a)

                              mikro-, kis- vagy középvállalkozás („kkv” – ideértve az egyéni vállalkozókat/önfoglalkoztató személyeket is) a 2003/361/EK bizottsági ajánlásban (2)
                                  (3) meghatározottak szerint;

                              b)

                              a kkv a de minimis rendelet 1. cikkének d)–f) pontjában meghatározott ágazatokban tevékenységet nem végez;

                              c)

                              nem tartozik egy vagy több korlátozott ágazathoz (4);

                              d)

                              nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás az állami támogatási szabályok meghatározása szerint;

                              e)

                              a pénzügyi közvetítő saját belső iránymutatásaival és szokásos hitelnyújtási politikájával összhangban végzett ellenőrzések alapján a végső kedvezményezett nem rendelkezik a pénzügyi közvetítő vagy másik pénzügyi intézmény által nyújtott lejárt vagy nemteljesítő hitellel vagy lízinggel.

                        Ezenfelül, a befektetés megvalósításakor és a hitel törlesztésekor a végső kedvezményezetteknek valamely tagállam területén lévő bejegyzett székhellyel kell rendelkezniük, és a gazdasági tevékenységet – amelyhez a hitelt folyósították – az ESB-alapokból finanszírozott programnak megfelelő tagállamban és régióban/joghatóságban kell folytatni.

                     A végső kedvezményezetteknek kínált termék jellemzői

                  A pénzügyi közvetítő a végső kedvezményezetteknek a program célkitűzéseinek megvalósításához hozzájáruló és a program által a kockázatmegosztási hiteleszköz keretében társfinanszírozott hiteleket nyújt. E hitelek feltételeit az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkében említett előzetes értékelés alapján határozzák meg.
                  A hitelek kizárólag az alábbi engedélyezett célokra használhatók fel:

                              a)

                              tárgyi eszközökre és immateriális javakra irányuló beruházások, ideértve a vállalkozások tulajdonjogának átruházását is, feltéve, hogy a tulajdonjog-átruházásra független befektetők között kerül sor;

                              b)

                              fejlesztési és bővítési tevékenységekkel összefüggő működőtőke-beruházások, amelyek a fenti a) pontban említett tevékenységek kiegészítői (és kapcsolódnak azokhoz). (A kiegészítő jelleget többek között a kkv üzleti tervével és a finanszírozás összegével kell igazolni).

                        A portfólióba felvett hiteleknek mindvégig eleget kell tenniük az alábbi támogathatósági kritériumoknak:

                              c)

                              a meglévő hitelek refinanszírozásának kizárása érdekében a hiteleknek újonnan keletkeztetett hiteleknek kell lenniük;

                              d)

                              a kockázatmegosztási hitelek portfóliójába felvett hitelek tőkeösszege i. az előzetes értékelés alapján legfeljebb 1 000 000 EUR lehet; és ii. a hiteleket olyan feltételek mellett kell nyújtani, amelyek mellett az egyes végső kedvezményezettek tekintetében számított BTE bármely három pénzügyi évet lefedő időszakban nem haladja meg a 200 000 EUR-t (illetve a közúti árufuvarozás esetén a 100 000 EUR-t, a halászati és akvakultúra-ágazatban pedig a 30 000 EUR-t); a támogatható kkv-k potenciálisan többször is pályázhatnak az ezen pénzügyi eszköz keretében nyújtott hitelekre, feltéve, hogy a fenti BTE-korlátot teljes mértékben tiszteletben tartják;

                              e)

                              a hitelek az engedélyezett célhoz vagy célokhoz euróban és/vagy az érintett joghatóság nemzeti pénznemében, vagy adott esetben bármely más pénznemben nyújthatnak finanszírozást;

                              f)

                              a hitelek mezzanine hitel, alárendelt kölcsön vagy kvázi-sajáttőke formájában nem nyújthatók;

                              g)

                              a hitelek megújuló hitelkeretek formájában nem nyújthatók;

                              h)

                              a hitelek rendszeres törlesztést és/vagy egyszeri törlesztést előíró törlesztési ütemezéssel rendelkeznek;

                              i)

                              a hitelek nem finanszírozhatnak kizárólag pénzügyi tevékenységeket vagy pénzügyi befektetési tevékenységként megvalósított ingatlanfejlesztési beruházásokat, továbbá nem finanszírozhatnak fogyasztási hiteleket;

                              j)

                              a hitelek – az esetleges türelmi idővel együtt – legalább 12 hónapos és legfeljebb 120 hónapos futamidejűek.

                     Jelentéstétel és eredménycélok

                  A pénzügyi közvetítők legalább negyedéves gyakorisággal egységesített formában és tartalommal tájékoztatják az irányító hatóságot vagy az alapok alapját.
                  A jelentés minden olyan információt tartalmaz, amely szükséges ahhoz, hogy az irányító hatóság eleget tudjon tenni az 1303/2013/EU rendelet 46. cikke követelményeinek.
                  A tagállamoknak a de minimis rendelet szerinti jelentéstételi kötelezettségeiknek is eleget kell tenniük.
                  Az indikátorokat a pénzügyi eszközt finanszírozó ESB-program releváns prioritásának egyedi célkitűzéseihez és az előzetes értékelés várható eredményeihez kell igazítani. A kockázatmegosztási hiteleszközhöz tartozó indikátorokat legalább negyedéves gyakorisággal mérik, és jelentést készítenek azokról, továbbá minimumkövetelményként az indikátorokat hozzáigazítják a rendelet követelményeihez. Az ESB-program prioritási tengelyének közös indikátorai (foglalkoztatás bővülése, kkv-k száma stb.) melletti további indikátorok a következők:

                              A finanszírozott hitelek/projektek száma

                              A finanszírozott hitelek összege

                              Nemteljesítések (számuk és összegük)

                              Visszafizetett források és nyereségek.

                     A program-hozzájárulás gazdasági előnyének értékelése

                  A pénzügyi közvetítő – a kockázatmegosztási hitel kedvező finanszírozási és kockázatmegosztási feltételeihez igazodva – csökkenti a portfólióba felvett egyes támogatható hitelek után a végső kedvezményezettnek felszámított effektív teljes kamatlábat (és adott esetben enyhíti a hitelbiztosítékra vonatkozó feltételeit).
                  Az eszköz részére közpénzből nyújtott program-hozzájárulás által juttatott teljes pénzügyi előnyt kamatcsökkentés formájában teljes egészében átruházzák a végső kedvezményezettre. A pénzügyi közvetítő az állami támogatásról szóló részben említettek szerint nyomon követi a végső kedvezményezetteknek juttatott bruttó támogatási egyenérték alakulását, és jelentést készít arról. Ezt az elvet meg kell jeleníteni a pénzügyi közvetítő és az irányító hatóság vagy az alapok alapja közötti finanszírozási megállapodásban.

         (1)  A Bizottság 2013. december 18-i 1407/2013/EU rendelete az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 352., 2013.12.24., 1. o.).

         (2)  A Bizottság 2003. május 6-i 2003/361/EK ajánlása a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).

         (3)  250 főnél kevesebb munkavállalót foglalkoztató és 50 millió EUR-nál kisebb árbevétellel vagy 43 millió EUR-nál kisebb mérlegfőösszeggel rendelkező, ezen küszöbértékeket meghaladó csoporthoz nem tartozó vállalkozás. A Bizottság ajánlása szerint „vállalkozásnak tekintendő bármely jogalany, amely gazdasági tevékenységet végez, tekintet nélkül jogi formájára.”

         (4)  Az alábbi gazdasági ágazatok összefoglalóan „korlátozott ágazatnak” minősülnek:

                  a)

                  illegális gazdasági tevékenységek: bármely gyártási, kereskedelmi vagy egyéb tevékenység, amely a szóban forgó gyártás, kereskedelem vagy egyéb tevékenység hazai joghatóságának törvényei vagy rendeletei alapján illegális;

                  b)

                  dohányipari termékek és desztillált szeszes italok. Dohányipari termékek és desztillált szeszes italok, valamint kapcsolódó termékek gyártása és forgalmazása;

                  c)

                  fegyverek és lőszerek gyártása és forgalmazása: bármilyen fegyver vagy lőszer gyártásának finanszírozása és forgalmazása. Ez a korlátozás nem alkalmazandó, amennyiben ezen tevékenységek európai uniós politikák részét képezik, vagy kiegészítői annak;

                  d)

                  kaszinók. Kaszinók és kaszinónak megfelelő vállalkozások;

                  e)

                  az információtechnológiai ágazatra vonatkozó korlátozások. Elektronikus adatokkal kapcsolatos programokkal vagy megoldásokkal összefüggő kutatás, fejlesztés vagy műszaki alkalmazások, amelyek i. kifejezetten az alábbiakra irányulnak: a) a fenti a–d) pontban említett korlátozott ágazatokhoz tartozó bármely tevékenység támogatása; b) internetes szerencsejáték és online kaszinók; vagy c) pornográfia; vagy ii. a) elektronikus adathálózatokhoz való illegális hozzáférés lehetővé tétele; vagy b) elektronikus adatok letöltése;

                  f)

                  az élettudományok ágazatát érintő korlátozások. Az alábbiakkal kapcsolatos kutatás, fejlesztés vagy műszaki alkalmazások finanszírozásához nyújtott támogatás esetén: i. kutatási vagy terápiás célú emberi klónozás; vagy ii. géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k).

      III. MELLÉKLET
      Kkv-knak nyújtott maximált portfóliógarancia (Maximált garancia)

         A maximált garancia sematikus bemutatása

      Az érdekelt felek és a maximált portfóliógarancia általi lefedettség közötti kapcsolat

                     A pénzügyi eszköz szerkezete

                  A maximált portfóliógarancia hitelenkénti alapon hitelkockázati fedezetet nyújt új kkv-hitelek portfóliójának létrehozása céljából legfeljebb a hiteleken képződő veszteség meghatározott maximumáig (maximált garancia).
                  A maximált portfóliógaranciát az irányító hatóság az európai strukturális és beruházási alapok (ESB-alapok) által társfinanszírozott programban meghatározott prioritási tengely részét képező művelet keretében bocsátja rendelkezésre, és az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkében előírt előzetes értékelés keretében határozzák meg.

                     Az eszköz célja

                  Az eszköz célja:

                              1.

                              a célcsoporthoz tartozó kkv-k finanszírozáshoz jutásának javítása, konkrét és jól meghatározott piaci hiányosságok kezelésén keresztül;

                              2.

                              az ESB-alapok multiplikátorhatásának fokozása a kkv-k finanszírozásának támogatása érdekében az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkének (4) bekezdésével összhangban.

                        Az irányító hatóság által nyújtott, az ESB-alapokból finanszírozott program-hozzájárulás a pénzügyi közvetítő által kezelt garanciaalap formáját ölti. Ez a hozzájárulás nem szoríthatja ki a többi magánbefektető vagy közszektorbeli befektető által kínált garanciákat.
                  A pénzügyi közvetítő által kezelt garancialap kötelezettséget vállal arra, hogy a végső kedvezményezettek nemteljesítése esetén az ESB-alapok által finanszírozott programból fedezetet nyújt az új hitelportfóliókat létrehozó pénzügyi intézmények részére.
                  Az alapok alapja struktúra esetében az alapok alapja utalja át az ESB-alapokból finanszírozott program-hozzájárulást a pénzügyi közvetítő részére.
                  A maximált portfóliógarancia egy vagy több pénzügyi intézmény által új hitelekből létrehozott portfólió fedezésére szolgál.
                  Az új hitelekből álló portfóliókat létrehozó pénzügyi intézmények a támogatható kkv-knak nyújtott hitelek kapcsán részleges, a veszteségeket egy maximált összegig fedező garanciával számolhatnak.
                  A garancia által nyújtott pénzügyi előnyt át kell ruházni a végső kedvezményezettekre (például csökkentett hitelkamatlábak és/vagy csökkentett hitelbiztosítékok formájában, ugyanakkor a közpénzből nyújtott program-hozzájárulásból származó előnyt minden esetben teljes mértékben át kell ruházni a végső kedvezményezettekre).

                     Az állami támogatásra vonatkozó szempont

                  A maximált portfóliógaranciát állami támogatástól mentes eszközként kell létrehozni, azaz a garanciaalapot kezelő pénzügyi közvetítő, az új hitelekből álló portfóliót felépítő pénzügyi intézmények és a végső kedvezményezetteknek nyújtott támogatás szintjén az eszköznek az alkalmazandó de minimis rendelet alapján piackonformnak kell lennie.
                  a)   Az alapok alapja, a garanciaalapot kezelő pénzügyi közvetítő és az új hitelekből álló portfóliót felépítő pénzügyi intézmények szintjén az állami támogatás kizárt, ha:

                              1.

                              a pénzügyi közvetítő és az alapok alapja díjazása (azaz az irányítási költségek és/vagy díjak) a hasonló helyzeteknek megfelelő aktuális piaci díjazási feltételeket tükrözi, ami akkor valósul meg, ha a pénzügyi közvetítőt, illetve az alapok alapját nyílt, átlátható, objektív és megkülönböztetésmentes kiválasztási eljárás keretében választották ki, vagy ha a díjazás összhangban van a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 12. és 13. cikkével, és az állam más előnyt nem nyújt. Amennyiben az alapok alapja csak átutalja az ESB-hozzájárulást a pénzügyi közvetítő részére, és közérdekű feladatot lát el, továbbá az intézkedés végrehajtása kapcsán üzleti tevékenységet nem folytat, saját forrásaival társbefektetőként nem vesz részt – következésképp nem minősül támogatás kedvezményezettjének –, elegendő azt biztosítani, hogy az alapok alapja ne részesüljön túlzott mértékű díjazásban; valamint

                              2.

                              az új hitelekből álló portfóliót a saját forrásainak felhasználásával felépítő pénzügyi intézmény nyílt, átlátható, megkülönböztetésmentes és objektív kiválasztási eljárás keretében került kiválasztásra, és a pénzügyi intézmény által viselt kockázat (hitelenkénti alapon) semmilyen körülmények között sem kevesebb mint a hitelösszeg 20 %-a; és

                              3.

                              emellett az eszköz részére közpénzből nyújtott program-hozzájárulás által juttatott pénzügyi előnyt kamatcsökkentés formájában teljes egészében átruházzák a végső kedvezményezettre. A pénzügyi közvetítő kiválasztásakor az irányító hatóság a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálja az árazási politikát és a pénzügyi előnynek a végső kedvezményezettekre való átruházására alkalmazott módszertant.
                              Amennyiben a pénzügyi közvetítő a pénzügyi előnyöket nem ruházza át teljes körűen a végső kedvezményezettekre, a közpénzből nyújtott, még nem lekötött hozzájárulásokat vissza kell utalni az irányító hatóság részére.

                        A garanciának meghatározott pénzügyi ügylethez kell kapcsolódnia, rögzített maximális összegre kell vonatkoznia, és időben korlátozottnak kell lennie.
                  b)   A végső kedvezményezettek szintjén

                  A kkv-k szintjén a garantált hitelnek összhangban kell lennie a de minimis szabályokkal.
                  A pénzügyi közvetítőnek a garancia által fedezett portfólióba felvett minden egyes hitel esetében ki kell számítania a bruttó támogatási egyenértéket (BTE) az alábbi számítási módszertan szerint:

                     A BTE kiszámítása = a hitel nominális összege (EUR) × kockázati költség (standard módszer) × garanciavállalás aránya × maximált garanciavállalási arány × a hitel futamidejének súlyozott átlaga (évek).

                  A BTE alapján kiszámított támogatás teljes összege a de minimis rendeletben a végső kedvezményezettekre vonatkozóan meghatározott halmozódási szabály figyelembevételével három pénzügyi évnek megfelelő időszak egészében nem haladhatja meg a 200 000 EUR-t.
                  A fenti képlettel kiszámított BTE esetében a de minimis rendelet (1) 4. cikkében meghatározott feltétel a maximált portfóliógarancia tekintetében teljesítettnek tekintendő.
                  Ellenőrzési mechanizmussal meg kell győződni arról, hogy a fenti képlettel kiszámított BTE nem kisebb, mint a de minimis rendelet 4. cikke (6) bekezdésének c) pontja alapján kiszámított BTE.
                  A végső kedvezményezettnek nyújtott technikai segítségnyújtási támogatást vagy egyéb vissza nem térítendő támogatást a BTE kiszámításánál figyelembe kell venni.
                  A halászati és akvakultúra-ágazathoz tartozó kkv-k esetében a támogatásnak összhangban kell lennie a halászati ágazat de minimis rendeletének releváns szabályaival.
                  Az EMVA által támogatott tevékenységek esetében az általános szabályok alkalmazandók.

                     Garanciapolitika

                  a)   Átutalás az irányító hatóságtól a pénzügyi közvetítő részére

                  Az irányító hatóság és az alapok alapja vagy a pénzügyi közvetítő közötti finanszírozási megállapodás aláírását követően az érintett irányító hatóság a program-hozzájárulásokat átutalja az alapok alapja vagy a pénzügyi közvetítő részére, amely ezen hozzájárulásokat elkülönített garanciaalapban helyezi el. Az átutalást részletekben és az 1303/2013/EU rendelet 41. cikkében megállapított felső határok tiszteletben tartásával teljesítik.
                  b)   Új hitelekből álló portfólió keletkeztetése

                  A pénzügyi intézmények részére új kkv-hitelekből álló portfóliók előre meghatározott, korlátozott időszakon belüli felépítését kell előírni. Az újonnan keletkeztetett kkv-hiteleket hitelenkénti alapon részben a program-hozzájárulás fedezi egy bizonyos összegig (maximált összeg). A támogatható kkv-hitelek automatikusan bekerülnek a portfólióba, amennyiben megfelelnek a portfólióba való felvételre vonatkozóan előre meghatározott kritériumoknak.
                  A kkv-hitelek portfólióba történő felvétele automatikusan megtörténik, mihelyt a garanciaalapot kezelő pénzügyi közvetítő megkapja a portfólióba történő felvételről szóló értesítést. Ezen értesítéseket az érintett felvételi időszak végéig legalább negyedéves gyakorisággal benyújtják.
                  A pénzügyi intézmények a portfólió diverzifikálása tekintetében következetes hitelnyújtási politikát hajtanak végre, amely lehetővé teszi a megfelelő hitelportfólió-kezelés és kockázatdiverzifikáció megvalósítását, egyúttal eleget tesznek a pénzügyi ágazat alkalmazandó követelményeinek, és igazodnak az irányító hatóság pénzügyi érdekeihez és szakpolitikai célkitűzéseihez.
                  A hitelek azonosítását, kiválasztását, átvilágítását, dokumentálását és a végső kedvezményezettek részére történő folyósítását a pénzügyi intézmények a szokásos eljárásaikkal és a pénzügyi közvetítő és az új hitelekből álló portfóliót felépítő pénzügyi intézmény közötti megállapodásban meghatározott elvekkel összhangban hajtják végre.
                  c)   Veszteségek fedezete

                  A maximált portfóliógarancia a legfeljebb 80 %-os garanciavállalási aránynak megfelelő fedezetet nyújt az egyes nemteljesítő, támogatható kkv-hitelek kapcsán a pénzügyi intézmények által viselt veszteségekre.
                  A támogatható kkv-hitelekből álló portfólió tekintetében a maximált portfóliógarancia által fedezett veszteségek összesítve nem haladhatják meg a maximált összeget.
                  Az eszköz keretében keletkező maximális kötelezettségnek megfelelő maximált összeg a hitelekből álló célportfólió volumene, a garanciavállalási arány és a maximált garanciavállalási arány szorzata.
                  A maximált garanciavállalási arányt az 1303/2013/EU rendelet 42. cikke (1) bekezdésének b) pontja és a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 8. cikke szerinti előzetes kockázatértékelés részeként határozzák meg.
                  A fedezett veszteségek közé az esedékes, fizetendő tőkeösszeg és a fennálló, rendes kamattartozás tartozik (viszont a késedelmi díjak, illetve egyéb költségek és kiadások nem).
                  d)   Garancia kifizetése

                  Nemteljesítéssel összefüggő veszteség felmerülését követően a garanciaalapot kezelő pénzügyi közvetítő a garancia alapján jellemzően 60 napon belül garanciakifizetést teljesít a pénzügyi intézménynek.

                     Árazási és a biztosítékpolitika

                  A pénzügyi közvetítő ismerteti azt a módszertant, amellyel biztosítja, hogy a közpénzből nyújtott program-hozzájárulás által juttatott pénzügyi előnyt teljes mértékben átruházza a támogatható kkv-kre. A pénzügyi intézménynek ezzel a módszertannal összhangban levő díj-/biztosítékpolitikával kell rendelkeznie. A díj-/biztosítékpolitika és a módszertan tartalmazza a következőket:

                              1.

                              az eszköz az egyes kkv-hitelek kockázati kitettségének legfeljebb 80 %-át (a maximált összegig) fedezi;

                              2.

                              a felszámított kamat csökkentésén és/vagy a pénzügyi intézmény által előírt biztosíték csökkentésén keresztül a közpénzből nyújtott program-hozzájárulás által juttatott pénzügyi előnyt teljes mértékben átruházzák a támogatható kkv-kre;

                              3.

                              az állami támogatásra vonatkozó részben bemutatott BTE-számítást a portfólióba felvett valamennyi hitelre alkalmazzák;

                              4.

                              a garancialapot kezelő pénzügyi közvetítő a pénzügyi intézményeknek garanciadíjat nem számol fel;

                              5.

                              a pénzügyi intézmény a díjpolitikának és a pénzügyi előny teljes mértékű átruházását biztosító módszertannak megfelelően csökkenti a portfólióba felvett minden egyes támogatható kkv-hitel teljes kamatterhét és/vagy enyhíti a biztosítékokra vonatkozó követelményeket. A pénzügyi intézmény által javasolt ezen csökkentéseket a pénzügyi közvetítőnek a megfelelő elemzések és átvilágítások útján meg kell vizsgálnia és meg kell erősítenie, és azokat a kkv-hitelek portfólióba történő felvételét megalapozó támogathatósági kritériumnak kell minősítenie;

                              6.

                              az eszköz kkv-célcsoportját meghatározó előzetes értékelés és a kockázatot meghatározó előzetes kockázatértékelés alapján az irányító hatóság úgy dönthet, hogy a végső kedvezményezettek által fizetendő garanciadíjat ír elő. Ilyen esetekben a BTE-t az állami támogatásról szóló fenti részben bemutatott képlettel kell kiszámítani, vagy a képletet a garanciáról szóló értesítésben meghatározott feltételekhez kell igazítani. A végső kedvezményezettek által fizetett díjakat az 1303/2013/EU rendelet 43. cikkének értelmében vett visszafolyó forrásként vissza kell fizetni a garanciaalapba;

                              7.

                              az árazási politika és a módszertan az elszámolhatósági időszak alatt változatlan marad.

                     A pénzügyi intézményeknek nyújtott garancia összege és aránya (termékjellemzők)

                  A maximált portfóliógaranciának összhangban kell lennie a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 8. cikkében meghatározott feltételekkel.
                  A maximált garanciavállalási arányt az 1303/2013/EU rendelet 42. cikke (1) bekezdésének b) pontja és a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 8. cikke szerinti előzetes kockázatértékelésben határozzák meg, és semmilyen körülmények között nem haladhatja meg a 25 %-ot. A garancia várható és nem várható veszteségeket is fedezhet.
                  A program-hozzájárulás által finanszírozott garancia multiplikátor-együtthatóját a következőképpen határozzák meg:
                  Multiplikátor-együttható = (1/garanciavállalási arány) × (1/maximált garanciavállalási arány.
                  A multiplikátor-együtthatót az előzetes kockázatértékelés alapján kell meghatározni, és legalább 5-nek kell lennie.
                  A garancia által részben fedezett célportfólió méretét a pénzügyi eszköz részére nyújtott támogatás indokoltságát alátámasztó előzetes értékelés megállapításai (az 1303/2013/EU rendelet 37. cikke) alapján és (amennyiben alkalmazandó) az eszköz megújuló jellegének figyelembevételével határozzák meg. A hiteleket tartalmazó célportfólió összetételét a kockázatdiverzifikálást biztosítva határozzák meg.

                     A pénzügyi intézmények részére nyújtott garancia (tevékenységek)

                  A meglévő hitelek refinanszírozásának kizárása érdekében a garanciaeszköz által garantált portfólióban a végső kedvezményezetteknek nyújtott, újonnan keletkeztetett hitelek szerepelhetnek. A portfólióba való felvételre vonatkozó alkalmassági kritériumokat uniós jogszabályokkal (például az 1303/2013/EU rendelet, illetve alapspecifikus szabályok), a programmal, a támogathatóságra vonatkozó nemzeti szabályokkal és a pénzügyi közvetítővel összhangban kell meghatározni, szem előtt tartva a nagyszámú végső kedvezményezett bevonására és a portfólió kellő mértékű diverzifikálására irányuló célt. A pénzügyi intézményeknek elfogadható becsléssel kell rendelkezniük a portfólió kockázati profiljára vonatkozóan (például az ágazati koncentrációs korlát tekintetében). Ezek a kritériumok az érintett országra vagy régióra jellemző piaci feltételeket és gyakorlatokat tükrözik.
                  A pénzügyi intézmény előzetesen megbecsüli a megtérülési rátát, amelyet a portfólióban előforduló nemteljesítésekből várhatóan megtérülő összeg kiszámítására használ, ami kihatással van a maximált garanciavállalási arány értékelésére.

                     Az irányító hatóság felelőssége

                  Az irányító hatóságnak a pénzügyi eszközzel kapcsolatos felelőssége a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkében meghatározottaknak felel meg.
                  A végső kedvezményezettnek nyújtott hitel tekintetében nemteljesítésnek felel meg, ha i. a pénzügyi intézmény (a belső eljárásainak megfelelően és a pénzügyi és szabályozási jelentésekben leírtakkal összhangban) bármikor bizonyítani tudja, hogy a végső kedvezményezett valószínűsíthetően nem fog tudni eleget tenni a fizetési kötelezettségeinek; vagy ii. a végső kedvezményezett 90 egymást követő naptári napon keresztül nem tudott eleget tenni az érintett kkv-hitel alapján fennálló fizetési kötelezettségének.

                     Futamidő

                  A pénzügyi eszköz garanciaidejét úgy kell meghatározni, hogy biztosítva legyen, hogy az 1303/2013/EU rendelet 42. cikkében említett program-hozzájárulást olyan hitelekhez kapcsolódó garanciákra használják fel, amelyeket legkésőbb 2023. december 31-ig folyósítanak a végső kedvezményezetteknek.
                  A garantált hitelekből álló portfólió létrehozásához ajánlott jellemző futamidő legfeljebb 4 év (az irányító hatóság vagy az alapok alapja és a pénzügyi közvetítő közötti) finanszírozási megállapodás aláírásától számítva.

                     Kockázatmegosztás a pénzügyi eszköz szintjén (az érdekek összehangolása)

                  Az irányító hatóság, a pénzügyi közvetítő és a pénzügyi intézmény érdekeinek összehangolása az alábbiakon keresztül valósul meg:

                              —

                              a pénzügyi intézmény saját hitelkockázata semmilyen körülmények között sem lehet kevesebb mint 20 % hitelenként,

                              —

                              a pénzügyi intézmény kötelezettséget vállal új hitelekből álló portfólió saját források felhasználásával történő felépítésére,

                              —

                              a maximált garancia nyújtotta pénzügyi előnyt teljes mértékben átruházzák a végső kedvezményezett kkv-kre,

                              —

                              a pénzügyi közvetítőt megillető teljesítményalapú díjak a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 12. és 13. cikkével összhangban.

                     Pénzügyi közvetítők és pénzügyi intézmények alkalmassága

                  A pénzügyi közvetítők valamely tagállamban letelepedett, magán- és közszektorbeli szervezetek, amelyek rendelkeznek a pénzügyi eszközhöz hozzájáruló program joghatóságának területén működő vállalkozások hiteleihez kapcsolódó garanciák nyújtásához szükséges jogi engedéllyel.
                  A pénzügyi intézmények valamely tagállamban letelepedett, magán- és közszektorbeli szervezetek, amelyek rendelkeznek a pénzügyi eszközhöz hozzájáruló program joghatóságának területén működő vállalkozások részére történő hitelnyújtáshoz szükséges jogi engedéllyel. Ezek a szervezetek pénzügyi intézmények, és – adott esetben – mikrofinanszírozási intézmények vagy hitelnyújtásra vonatkozó engedéllyel rendelkező bármilyen más intézmények lehetnek.

                     A végső kedvezményezett (végső kedvezményezettek) támogathatósága

                  A végső kedvezményezetteknek az uniós és a nemzeti jog, az érintett program és a finanszírozási megállapodás alapján támogathatónak kell lenniük. A végső kedvezményezetteknek az érintett kkv-garanciát igazoló dokumentum kelte napján, azaz a garanciához kapcsolódó kötelezettségek vállalásakor eleget kell tenniük az alábbi alkalmassági kritériumoknak:

                              a)

                              mikro-, kis- vagy középvállalkozás („kkv” – ideértve az egyéni vállalkozókat/önfoglalkoztató személyeket is) a 2003/361/EK bizottsági ajánlásban (2) meghatározottak szerint;

                              b)

                              a kkv a de minimis rendelet 1. cikkének d)–f) pontjában meghatározott ágazatokban tevékenységet nem végez;

                              c)

                              nem tartozik egy vagy több korlátozott ágazathoz (3);

                              d)

                              nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás az állami támogatási szabályok meghatározása szerint;

                              e)

                              a pénzügyi közvetítő saját belső iránymutatásaival és szokásos hitelnyújtási politikájával összhangban végzett ellenőrzések alapján a végső kedvezményezett nem rendelkezik a pénzügyi közvetítő vagy másik pénzügyi intézmény által nyújtott lejárt vagy nemteljesítő hitellel vagy lízinggel.

                        Ezenfelül, a befektetés megvalósításakor és a garantált hitel törlesztésekor a végső kedvezményezetteknek valamely tagállam területén lévő bejegyzett székhellyel kell rendelkezniük, és a gazdasági tevékenységet – amelyhez a garantált hitelt folyósították – az ESB-alapokból finanszírozott programnak megfelelő tagállamban és régióban/joghatóságban kell folytatni.

                     A végső kedvezményezetteknek kínált termék jellemzői

                  A pénzügyi intézmény a végső kedvezményezetteknek a program célkitűzéseinek megvalósításához hozzájáruló és a program által a maximált garanciaportfólió keretében garantált hiteleket nyújt. E garanciák és hitelek feltételeit az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkének (2) bekezdésében említett előzetes értékelés alapján határozzák meg.
                  A hitelek kizárólag az alábbi engedélyezett célokra használhatók fel:

                              a)

                              tárgyi eszközökre és immateriális javakra irányuló beruházások, ideértve a vállalkozások tulajdonjogának átruházását is, feltéve, hogy a tulajdonjog-átruházásra független befektetők között kerül sor;

                              b)

                              fejlesztési és bővítési tevékenységekkel összefüggő működőtőke-beruházások, amelyek a fenti a) pontban említett tevékenységek kiegészítői (és kapcsolódnak azokhoz). (A kiegészítő jelleget többek között a végső kedvezményezett üzleti tervével és a finanszírozás összegével kell igazolni).

                        A portfólióba felvett hiteleknek mindvégig eleget kell tenniük az alábbi támogathatósági kritériumoknak:

                              c)

                              a meglévő hitelek refinanszírozásának kizárása érdekében a hiteleknek újonnan keletkeztetett hiteleknek kell lenniük;

                              d)

                              a portfólióba felvett hitelek garantált része i. az előzetes értékelés alapján legfeljebb 1 500 000 EUR lehet; és ii. a hiteleket olyan feltételek mellett kell nyújtani, amelyek mellett az egyes végső kedvezményezettek tekintetében számított BTE bármely három pénzügyi évet lefedő időszakban nem haladja meg a 200 000 EUR-t (illetve a közúti árufuvarozás esetén a 100 000 EUR-t, a halászati és akvakultúra-ágazatban pedig a 30 000 EUR-t). A támogatható kkv-k potenciálisan többször is pályázhatnak az ezen pénzügyi eszköz keretében nyújtott hitelekre, feltéve, hogy a fenti BTE-korlátot teljes mértékben tiszteletben tartják;

                              e)

                              a hitelek az engedélyezett célhoz vagy célokhoz euróban és/vagy az érintett joghatóság nemzeti pénznemében, vagy adott esetben bármely más pénznemben nyújthatnak finanszírozást;

                              f)

                              a hitelek mezzanine hitel, alárendelt kölcsön vagy kvázi-sajáttőke formájában nem nyújthatók;

                              g)

                              a hitelek megújuló hitelkeretek formájában nem nyújthatók;

                              h)

                              a hitelek rendszeres törlesztést és/vagy egyszeri törlesztést előíró törlesztési ütemezéssel rendelkeznek;

                              i)

                              a hitelek nem finanszírozhatnak kizárólag pénzügyi tevékenységeket vagy pénzügyi befektetési tevékenységként megvalósított ingatlanfejlesztési beruházásokat, továbbá nem finanszírozhatnak fogyasztási hiteleket;

                              j)

                              a hitelek legalább 12 hónapos és legfeljebb 120 hónapos futamidejűek.

                     Jelentéstétel és eredménycélok

                  A pénzügyi közvetítők legalább negyedéves gyakorisággal egységesített formában és tartalommal tájékoztatják az irányító hatóságot vagy az alapok alapját.
                  A jelentés minden olyan információt tartalmaz, amely szükséges ahhoz, hogy az irányító hatóság eleget tudjon tenni az 1303/2013/EU rendelet 46. cikke rendelkezéseinek.
                  A tagállamoknak a de minimis rendelet szerinti jelentéstételi kötelezettségeiknek is eleget kell tenniük.
                  Az indikátorokat a pénzügyi eszközt finanszírozó ESB-program releváns prioritásának egyedi célkitűzéseihez és az előzetes értékelés várható eredményeihez kell igazítani. A garanciaalaphoz tartozó indikátorokat legalább negyedéves gyakorisággal mérik, és jelentést készítenek azokról, továbbá minimumkövetelményként az indikátorokat hozzáigazítják a rendelet követelményeihez. Az ESB-program prioritási tengelyének közös indikátorai (foglalkoztatás bővülése, kkv-k száma stb.) melletti további indikátorok a következők:

                              A garantált hitelek száma

                              A garantált hitelek volumene

                              A nemteljesítő hitelek száma

                              A nemteljesítő hitelek értéke

                              Garanciavállalások/lehívott garanciák (száma, összegei)

                              Le nem hívott források és nyereségek (pl. keletkezett kamatok).

                     A program-hozzájárulás gazdasági előnyének értékelése

                  Az eszköz részére közpénzből nyújtott program-hozzájárulás által juttatott pénzügyi előnyt teljes mértékben át kell ruházni a végső kedvezményezettre (a garancia nyújtotta előny).
                  A támogatható kkv-k részére juttatott pénzügyi előnyt a pénzügyi intézmény által előírt teljes kamatteher csökkentése és/vagy az ilyen kkv-hitelekhez előírt biztosítékok csökkentése formájában kell érvényesíteni.
                  A pénzügyi közvetítő az állami támogatásról szóló részben említettek szerint nyomon követi a végső kedvezményezetteknek juttatott bruttó támogatási egyenérték alakulását, és jelentést készít arról.
                  Ezeket az elveket meg kell jeleníteni az irányító hatóság vagy az alapok alapja és a pénzügyi közvetítők, illetve a pénzügyi közvetítők és az új hitelekből álló portfóliókat felépítő pénzügyi intézmények közötti megállapodásokban.

         (1)  A Bizottság 2013. december 18-i 1407/2013/EU rendelete az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 352., 2013.12.24., 1. o.).

         (2)  250 főnél kevesebb munkavállalót foglalkoztató és 50 millió EUR-nál kisebb árbevétellel vagy 43 millió EUR-nál kisebb mérlegfőösszeggel rendelkező, ezen küszöbértékeket meghaladó csoporthoz nem tartozó vállalkozás. A Bizottság ajánlása szerint „vállalkozásnak tekintendő bármely jogalany, amely gazdasági tevékenységet végez, tekintet nélkül jogi formájára.”

         (3)  Az alábbi gazdasági ágazatok összefoglalóan „korlátozott ágazatnak” minősülnek:

                  a)

                  illegális gazdasági tevékenységek: bármely gyártási, kereskedelmi vagy egyéb tevékenység, amely a szóban forgó gyártás, kereskedelem vagy egyéb tevékenység hazai joghatóságának törvényei vagy rendeletei alapján illegális;

                  b)

                  dohányipari termékek és desztillált szeszes italok. Dohányipari termékek és desztillált szeszes italok, valamint kapcsolódó termékek gyártása és forgalmazása;

                  c)

                  fegyverek és lőszerek gyártása és forgalmazása: bármilyen fegyver vagy lőszer gyártásának finanszírozása és forgalmazása. Ez a korlátozás nem alkalmazandó, amennyiben ezen tevékenységek európai uniós politikák részét képezik, vagy kiegészítői annak;

                  d)

                  kaszinók. Kaszinók és kaszinónak megfelelő vállalkozások;

                  e)

                  az információtechnológiai ágazatra vonatkozó korlátozások. Elektronikus adatokkal kapcsolatos programokkal vagy megoldásokkal összefüggő kutatás, fejlesztés vagy műszaki alkalmazások, amelyek i. kifejezetten az alábbiakra irányulnak: a) a fenti a–d) pontban említett korlátozott ágazatokhoz tartozó bármely tevékenység támogatása; b) internetes szerencsejáték és online kaszinók; vagy c) pornográfia; vagy ii. a) elektronikus adathálózatokhoz való illegális hozzáférés lehetővé tétele; vagy b) elektronikus adatok letöltése;

                  f)

                  az élettudományok ágazatát érintő korlátozások. Az alábbiakkal kapcsolatos kutatás, fejlesztés vagy műszaki alkalmazások finanszírozásához nyújtott támogatás esetén: i. kutatási vagy terápiás célú emberi klónozás; vagy ii. géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k).

      IV. MELLÉKLET
      Lakóépületek energiahatékonyságát és a megújuló energiák lakóépületekben történő alkalmazását támogató hitel (épületfelújítási hitel)

         Az épületfelújítási hitel sematikus bemutatása

                     A pénzügyi eszköz szerkezete

                  Az épületfelújítási hitel a pénzügyi közvetítő által létrehozandó hitelalap formáját ölti, amelyhez a program és maga a pénzügyi közvetítő biztosít hozzájárulást újonnan keletkeztetett hitelek portfóliójának finanszírozása céljából, a meglévő hitelek refinanszírozásának kizárásával.
                  Az épületfelújítási hitelt az ESB-alapok által társfinanszírozott programban meghatározott prioritási tengely részét képező művelet keretében bocsátják rendelkezésre, és az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkében előírt előzetes értékelés keretében határozzák meg.

                     Az eszköz célja

                  Az eszköz célja kedvezményes hitelt nyújtani ingatlantulajdonnal (lakás, szociális lakás vagy önálló háztartás) rendelkező természetes és jogi személyek vagy független szakmai szolgáltatók, valamint a tulajdonosok nevében és javára eljáró ingatlankezelők vagy egyéb jogi szervezetek részére az ESB-alapok által támogatható épületfelújítási munkálatok elvégzéséhez.
                  Az irányító hatóság által a pénzügyi közvetítő részére nyújtott, az ESB-alapok által finanszírozott program-hozzájárulás nem szoríthatja ki a többi magánbefektető vagy közszektorbeli befektető által kínált finanszírozást.
                  Az ESB-alapok által finanszírozott programból a pénzügyi közvetítő részére nyújtott finanszírozás újonnan generált hitelekből álló portfólió létrehozását, illetve ezzel párhuzamosan a portfólióhoz tartozó hitelekhez kapcsolódó veszteségekben/nemteljesítésekben és megtérülésekben – hitelenkénti alapon és a pénzügyi eszközre fordított program-hozzájárulásnak megfelelő arányban – való részvételt szolgálja.
                  Az alapok alapja struktúra esetében az alapok alapja utalja át az ESB-alapokból finanszírozott program-hozzájárulást a pénzügyi közvetítő részére.
                  Az ESB-alapokból származó program-hozzájárulás mellett az alapok alapja saját forrásokat is biztosíthat, amelyeket a pénzügyi közvetítő forrásaival ötvöznek. Ebben az esetben az alapok alapja arányos részt vállal a hitelportfólióhoz kapcsolódó különböző hozzájárulások közötti kockázatmegosztásból. Amennyiben közpénzből nyújtott forrásokról van szó, az állami támogatási szabályokat ezen források tekintetében is tiszteletben kell tartani.

                     Az állami támogatásra vonatkozó szempont

                  Az épületfelújítási hitelt állami támogatás nélküli eszközként kell megtervezni, azaz a piaci feltételeknek megfelelő díjazást kell biztosítani a pénzügyi közvetítő részére, a pénzügyi előnyt a pénzügyi közvetítőnek teljes mértékben át kell ruháznia a végső kedvezményezettekre, és a végső kedvezményezetteknek nyújtott finanszírozás az alkalmazandó de minimis rendelet hatálya alá tartozik.
                  a)   A pénzügyi közvetítő és az alapok alapja szintjén az állami támogatás kizárt, ha:

                              1.

                              a bármikor felmerülő veszteségeket a pénzügyi közvetítő és az irányító hatóság vagy az alapok alapja a hozzájárulásuk arányában (arányosan) viselik, illetve részesednek a hasznokból, és a pénzügyi közvetítő gazdaságilag jelentős részesedéssel rendelkezik az épületfelújítási hitelben; valamint

                              2.

                              a pénzügyi közvetítő és az alapok alapja díjazása (azaz az irányítási költségek és/vagy díjak) a hasonló helyzeteknek megfelelő aktuális piaci díjazási feltételeket tükrözi, ami akkor valósul meg, ha a pénzügyi közvetítőt, illetve az alapok alapját nyílt, átlátható, megkülönböztetésmentes és objektív kiválasztási eljárás keretében választották ki, vagy ha a díjazásuk összhangban van a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 12. és 13. cikkével, és az állam más előnyöket nem nyújt. Amennyiben az alapok alapja csak átutalja az ESB-hozzájárulást a pénzügyi közvetítő részére, és közérdekű feladatot lát el, továbbá az intézkedés végrehajtása kapcsán üzleti tevékenységet nem folytat, saját forrásaival társbefektetőként nem vesz részt – következésképp nem minősül támogatás kedvezményezettjének –, elegendő azt biztosítani, hogy az alapok alapja ne részesüljön túlzott mértékű díjazásban; valamint

                              3.

                              az eszköz részére közpénzből nyújtott program-hozzájárulás által juttatott pénzügyi előnyt kamatcsökkentés formájában teljes egészében átruházzák a végső kedvezményezettre. A pénzügyi közvetítő kiválasztásakor az irányító hatóság a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálja az árazási politikát és a pénzügyi előnynek a végső kedvezményezettekre való átruházására alkalmazott módszertant.
                              Amennyiben a pénzügyi közvetítő a pénzügyi előnyöket nem ruházza át teljes körűen a végső kedvezményezettekre, a közpénzből nyújtott, még nem folyósított hozzájárulásokat vissza kell utalni az irányító hatóság részére.

                        b)   Állami támogatás a tulajdonosok nevében eljáró jogalany szintjén (azaz az ingatlantulajdonnal rendelkező természetes és jogi személyek, független szakmai szolgáltatók, ingatlankezelők vagy egyéb jogi szervezetek szintjén)

                  A tulajdonosok nevében eljáró jogalany szintjén az állami támogatás kizárt, ha:

                              1.

                              a jogalany közvetlenül nem részesül közpénzből nyújtott támogatásban; és

                              2.

                              a közpénzből nyújtott program-hozzájárulás által juttatott pénzügyi előnyt a jogalany teljes mértékben átruházza a végső kedvezményezettekre.

                        c)   A gazdasági tevékenységet folytató vagy nem folytató tulajdonosok szintjén (jogi személyek vagy független szakmai szolgáltatók, főbérlők és ingatlantulajdonosok, akik/amelyek megújuló energiákat telepítenek, és az előállított energia egy részét a hálózatba táplálják)

                  A természetes személy tulajdonosok, akik gazdasági tevékenység folytatása hiányában nem minősülnek vállalkozásnak, nem tekinthetők állami támogatás kedvezményezettjének.
                  A gazdasági tevékenységet folytató tulajdonosok „vállalkozásnak” minősülnek, és az állami támogatási szabályok hatálya alá tartoznak. Ez az eset áll elő mindenekelőtt akkor, ha a tulajdonosok főbérlők (az ingatlan bérbeadása gazdasági tevékenység), továbbá megújuló energiák telepítése esetén, ha az előállított energia egy részét a hálózatba táplálják (az energiának a hálózatba táplálása gazdasági tevékenységnek minősül).
                  A gazdasági tevékenységet folytató tulajdonosok szintjén nyújtott állami támogatásnak összhangban kell lennie a de minimis szabályokkal.
                  A pénzügyi közvetítő a gazdasági tevékenységet folytató tulajdonosoknak nyújtott, a portfólióba felvett minden egyes hitel esetében kiszámítja a bruttó támogatási egyenértéket (BTE) az alábbi számítási módszertan szerint:

                     A BTE kiszámítása = a hitel nominális összege (EUR) × (finanszírozási költség [standard módszer] + kockázati költség [standard módszer] – az irányító hatóság által a program-hozzájárulás kapcsán a pénzügyi közvetítővel szemben felszámított díjak) × a hitel futamidejének súlyozott átlaga (évek) × kockázatmegosztási arány.

                  A fenti képlettel kiszámított BTE esetében a de minimis rendelet (1) 4. cikkében meghatározott feltétel az épületfelújítási hitel tekintetében teljesítettnek tekintendő. Nincs minimális biztosítékra vonatkozó feltétel.
                  Ellenőrzési mechanizmussal meg kell győződni arról, hogy a fenti képlettel kiszámított BTE nem kisebb, mint a de minimis rendelet 4. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján kiszámított BTE.
                  A BTE alapján kiszámított támogatás teljes összege a de minimis rendeletben a végső kedvezményezettekre vonatkozóan meghatározott halmozódási szabály figyelembevételével három pénzügyi évnek megfelelő időszak egészében nem haladhatja meg a 200 000 EUR-t.
                  A végső kedvezményezettnek nyújtott technikai segítségnyújtási támogatást vagy egyéb vissza nem térítendő támogatást a BTE számításánál figyelembe kell venni.

                     Hitelnyújtási politika

                  a)   A forrásoknak az irányító hatóság vagy az alapok alapja általi folyósítása a pénzügyi közvetítő részére

                  Az irányító hatóság és az alapok alapja vagy a pénzügyi közvetítő közötti finanszírozási megállapodás aláírását követően az érintett irányító hatóság a közpénzből nyújtott program-hozzájárulásokat átutalja az alapok alapja vagy a pénzügyi közvetítő részére, amely ezen hozzájárulásokat az épületfelújítási hitel részére elkülönített alapban helyezi el. Az átutalást részletekben és az 1303/2013/EU rendelet 41. cikkében megállapított felső határok tiszteletben tartásával teljesítik.
                  A hitelnyújtási volumencélt és a kamatlábtartományt az 1303/2013/EU rendelet 37. cikke szerinti előzetes értékelésben megerősítik, és az eszköz jellegének (megújuló vagy nem megújuló eszköz) meghatározásakor figyelembe veszik.
                  A pénzügyi eszköz a végső kedvezményezettekkel a kockázatokat legfeljebb 85 %-os arányban oszthatja meg, (azaz legalább 15 %-ot a pénzügyi közvetítő saját forrásaiból kell fedezni).
                  b)   Új hitelekből álló portfólió keletkeztetése

                  A pénzügyi közvetítő részére előre meghatározott korlátozott időtartam alatt a finanszírozási megállapodásban rögzített kockázatmegosztási aránynak megfelelően finanszírozott (azaz i. program-hozzájárulásból; ii. a pénzügyi közvetítő saját forrásaiból finanszírozott) új hitelekből álló portfólió létrehozását kell előírni.
                  A (hitelenként és portfólió szinten előre meghatározott kritériumok alapján) támogatható hitelek automatikusan bekerülnek a portfólióba, amihez legalább negyedévente értesítést kell benyújtani a portfólióba történő felvételről.
                  A pénzügyi közvetítő következetes hitelnyújtási politikát hajt végre, különös tekintettel a portfólió összetételére, amely lehetővé teszi a megfelelő hitelportfólió-kezelés és kockázatdiverzifikáció megvalósítását, miközben eleget tesz az (1303/2013/EU rendelet 37. cikke szerinti) előzetes értékelésben feltárt piaci hiányosság mérséklésére irányuló célnak, valamint igazodik az irányító hatóság pénzügyi érdekeihez és szakpolitikai célkitűzéseihez.
                  A hitelek azonosítását, kiválasztását, átvilágítását, dokumentálását és a végső kedvezményezettek részére történő folyósítását a pénzügyi közvetítő a szokásos eljárásaival és a vonatkozó finanszírozási megállapodásban meghatározott elvekkel összhangban hajtja végre.
                  c)   A pénzügyi eszköz részére visszafizetett források újbóli felhasználása

                  A pénzügyi eszköz részére visszafizetett forrásokat vagy újból felhasználják ugyanazon pénzügyi eszközön belül (ugyanazon pénzügyi eszközön belül megújul), vagy az irányító hatóság, illetve az alapok alapja részére történő visszafizetésüket követően a forrásokat az 1303/2013/EU rendelet 44. cikkével összhangban használják fel.
                  Amennyiben a források ugyanazon pénzügyi eszközön belül újulnak meg, az ESB-alapokból eredő és a pénzügyi közvetítő által a végső kedvezményezetteknek nyújtott hitelekből a befektetési időtávon belül visszafizetett és/vagy visszafizettetett összegeket – elvben – ugyanazon pénzügyi eszköz keretében történő újbóli felhasználás céljából kell rendelkezésre bocsátani. A források e megújuló felhasználására vonatkozó, az 1303/2013/EU rendelet 44. és 45. cikkében említett megközelítést belefoglalják a finanszírozási megállapodásba.
                  Alternatív lehetőségként, amennyiben az irányító hatóság vagy az alapok alapja részére közvetlen visszafizetést teljesítenek, a visszafizetéseket rendszeres időközönként kell teljesíteni, igazodva i. a tőketörlesztésekhez (a kockázatmegosztási arány alapján arányosan); ii. az épületfelújítási hitelek esetlegesen visszafizettetett összegeihez és az azokon keletkező veszteségek leírásaihoz (a kockázatmegosztási aránynak megfelelően); valamint iii. az esetleges kamatfizetésekhez. Ezeket a forrásokat az 1303/2013/EU rendelet 44. cikkével és 45. cikkével összhangban kell felhasználni.
                  d)   Veszteségek megtérülése

                  A pénzügyi közvetítő belső iránymutatásaival és eljárásaival összhangban az épületfelújítási hitel által társfinanszírozott nemteljesítő hitelek mindegyikével kapcsolatban behajtási intézkedéseket tesz.
                  A pénzügyi közvetítő által behajtott (az esetleges behajtási és végrehajtási költségek nélküli) összegeket a kockázatmegosztás arányában elosztják a pénzügyi közvetítő és az irányító hatóság vagy az alapok alapja között.
                  e)   Egyéb

                  Az ESB-alapokból a pénzügyi eszköz részére nyújtott támogatásból keletkező kamatokat és egyéb nyereségeket az 1303/2013/EU rendelet 43. cikkének megfelelően használják fel.

                     Árazási politika

                  A díjpolitikájára vonatkozó javaslata megfogalmazásakor a pénzügyi közvetítő előterjeszti díjpolitikáját és a módszertant, amellyel biztosítja, hogy a közpénzből nyújtott program-hozzájárulás által juttatott pénzügyi előnyt teljes mértékben átruházza a támogatható végső kedvezményezettekre. Az árazási politika és a módszertan tartalmazza a következőket:

                              1.

                              a pénzügyi közvetítő részesedése után felszámított kamatlábat piaci alapon határozzák meg (azaz a pénzügyi közvetítő saját díjpolitikája szerint);

                              2.

                              a teljes – a támogatható végső kedvezményezetteknek nyújtott, a portfólióba felvett hitelek után felszámított – kamatlábat a közpénzből nyújtott program-hozzájárulással arányosan csökkenteni kell. E csökkentésnek figyelembe kell vennie azokat a díjakat, amelyeket az irányító hatóság esetlegesen felszámít a program-hozzájárulás után;

                              3.

                              az állami támogatásra vonatkozó részben bemutatott BTE-számítást a portfólióba felvett valamennyi hitelre alkalmazzák;

                              4.

                              az árazási politika és a módszertan az elszámolhatósági időszak alatt változatlan marad.

                     A pénzügyi eszköznek nyújtott program-hozzájárulás összege és aránya (termékjellemzők)

                  Az épületfelújítási hitelre a pénzügyi közvetítők részére biztosított összeget és a minimális kockázatmegosztási arányt a pénzügyi eszköz részére nyújtott támogatás indokoltságát alátámasztó előzetes értékelés megállapításai (az 1303/2013/EU rendelet 37. cikke) alapján és (amennyiben alkalmazandó) az eszköz megújuló jellegének figyelembevételével határozzák meg.

                     A pénzügyi eszköznek nyújtott program-hozzájárulás (tevékenységek)

                  A meglévő hitelek refinanszírozásának kizárása érdekében az épületfelújítási hitel által finanszírozott portfólióban a végső kedvezményezetteknek nyújtott, újonnan keletkeztetett hitelek szerepelhetnek. A portfólióba való felvételre vonatkozó alkalmassági kritériumokat uniós jogszabályokkal (például az 1303/2013/EU rendelet, illetve alapspecifikus szabályok), a programmal, a támogathatóságra vonatkozó nemzeti szabályokkal és a pénzügyi közvetítővel összhangban kell meghatározni, szem előtt tartva a nagyszámú végső kedvezményezett bevonására, a portfólió kellő mértékű diverzifikálására és homogén jellegére irányuló célt annak érdekében, hogy elfogadható becslés legyen adható a portfólió kockázati profiljára vonatkozóan. Ezek a kritériumok az érintett országra vagy régióra jellemző piaci feltételeket és gyakorlatokat tükrözik.
                  A pénzügyi közvetítő részére elő kell írni az épületfelújítási projektek végrehajtásával összefüggésben kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó regionális és országos szervekkel, így többek között az alábbi szolgáltatásokat nyújtó szervekkel való együttműködést: tanácsadási szolgáltatások; a projekt-előkészítés, az építés, a műszaki felügyelet és a beszerzési dokumentáció ellenőrzése és értékelése; az épületfelújítási projektek uniós és nemzeti joggal való összhangjának értékelése; vissza nem térítendő támogatások nyújtása, állami támogatások ellenőrzése és nyilvántartása.

                     Az irányító hatóság felelőssége

                  Az irányító hatóságnak a pénzügyi eszközzel kapcsolatos felelőssége a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkében meghatározottaknak felel meg.

                     Futamidő

                  A pénzügyi eszköz hitelnyújtási futamidejét úgy kell meghatározni, hogy biztosítva legyen, hogy az 1303/2013/EU rendelet 42. cikkében említett program-hozzájárulást olyan hitelek finanszírozására használják fel, amelyeket legkésőbb 2023. december 31-ig folyósítanak a végső kedvezményezetteknek.

                     Hitelnyújtás és kockázatmegosztás a pénzügyi közvetítő szintjén (az érdekek összehangolása)

                  Az irányító hatóság és a pénzügyi közvetítő érdekeinek összehangolása az alábbiakon keresztül valósul meg:

                              —

                              teljesítményalapú díjak a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 12. és 13. cikkével összhangban,

                              —

                              a végső kedvezményezetteknek nyújtott hitelekre fordított teljes finanszírozási kötelezettségvállalás legalább 15 %-át a pénzügyi közvetítőnek kell biztosítania helyi piaci feltételek mellett (lehetővé téve a kockázatmegosztási arány meghatározását),

                              —

                              a veszteségek és megtérülések a kötelezettségeiknek megfelelő arányban érintik a pénzügyi közvetítőt és az irányító hatóságot.

                     Pénzügyi közvetítők alkalmassága

                  Valamely tagállamban letelepedett, magán- és közszektorbeli szervezetek, amelyek rendelkeznek a pénzügyi eszközhöz hozzájáruló program joghatóságának területén ingatlantulajdonnal rendelkező személyek, illetve az említett joghatóság területén működő, ingatlantulajdonnal rendelkező vállalkozások részére épületfelújítási hitel nyújtásához szükséges jogi engedéllyel. Ezek a szervezetek pénzügyi intézmények, és – adott esetben – mikrofinanszírozási intézmények vagy hitelnyújtásra vonatkozó engedéllyel rendelkező bármilyen más intézmények lehetnek.

                     Végső kedvezményezettek támogathatósága

                  A végső kedvezményezetteknek az uniós és a nemzeti jog, az érintett prioritás és a finanszírozási megállapodás alapján támogathatónak kell lenniük.
                  A végső kedvezményezettek ingatlantulajdonnal (lakások vagy önálló háztartások) rendelkező természetes vagy jogi személyek vagy független szakmai (gazdasági tevékenységet végző) szolgáltatók, valamint a tulajdonosok nevében és javára eljáró ingatlankezelők vagy egyéb jogi szervezetek, akik/amelyek energiahatékonysági vagy megújuló energiákkal kapcsolatos, az 1303/2013/EU rendelet alapján és a program keretében támogatható intézkedéseket hajtanak végre.
                  A program támogathatósági szabályai alapján, valamint a nemzeti és az uniós szabályokkal összhangban a munkák következő típusai támogathatók:

                              —

                              a projekt energiahatékonysághoz vagy megújuló energiákhoz kapcsolódó részének kidolgozásához nyújtott technikai segítségnyújtás,

                              —

                              a projekt energiahatékonysághoz vagy megújuló energiákhoz kapcsolódó részének megvalósítási költségei,

                              —

                              a fűtési és melegvíz-ellátási rendszerek nagyobb javításai vagy cseréje,

                              —

                              a fűtő alállomás vagy a kazánház (önálló kazánok), illetve melegvíz-előállító rendszerek cseréje vagy felújítása,

                              —

                              nyomóvezetékek kiegyenlítő szelepeinek beszerelése,

                              —

                              a csővezetékek hőszigetelésének javítása,

                              —

                              csővezetékek és fűtési berendezések cseréje,

                              —

                              egyedi fűtésmérő rendszerek és termosztatikus szelepek beszerelése lakásokban,

                              —

                              melegvíz-csővezetékek és berendezések cseréje vagy felújítása,

                              —

                              szellőztető rendszerek cseréje vagy felújítása,

                              —

                              ablakok és bejárati ajtók cseréje,

                              —

                              tetőszigetelés, ideértve az új ferdetetők építését is (a padlástér-beépítés kivételével),

                              —

                              homlokzati falak szigetelése,

                              —

                              pincék mennyezetének szigetelése,

                              —

                              alternatív energiaforrások rendszereinek telepítése (nap-, szélenergia stb.),

                              —

                              felvonók nagyobb javítása vagy nagyobb energiahatékonyságú felvonókkal történő cseréje,

                              —

                              az épület közös használatú gépészeti rendszereinek (szennyvízrendszer, elektromos berendezések, tűzmegelőzési berendezések, ivóvízvezetékek és a szellőztető rendszer berendezéseinek) cseréje vagy javítása.

                        A végső kedvezményezettek tekintetében a végső kedvezményezettnek/jogi személyként (például független szakmai szolgáltatóként) gazdasági tevékenységet folytató tulajdonosnak történő hitelnyújtás esetén az alábbi támogathatósági kritériumok alkalmazandók. A hitelszerződés aláírásakor a végső kedvezményezettnek az alábbi támogathatósági kritériumoknak kell megfelelnie:

                              a)

                              mikro-, kis- vagy középvállalkozás („kkv” – ideértve az egyéni vállalkozókat/önfoglalkoztató személyeket is) a 2003/361/EK bizottsági ajánlásban meghatározottak szerint;

                              b)

                              a kkv a de minimis rendelet 1. cikkének a)–f) pontjában meghatározott ágazatokban tevékenységet nem végez;

                              c)

                              nem tartozik egy vagy több korlátozott ágazathoz (2);

                              d)

                              nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás az állami támogatási szabályok meghatározása szerint;

                              e)

                              a pénzügyi közvetítő saját belső iránymutatásaival és szokásos hitelnyújtási politikájával összhangban végzett ellenőrzések alapján a végső kedvezményezett nem rendelkezik a pénzügyi közvetítő vagy másik pénzügyi intézmény által nyújtott lejárt vagy nemteljesítő hitellel vagy lízinggel.

                        Ezenfelül, a befektetés megvalósításakor és a hitel törlesztésekor a végső kedvezményezetteknek valamely tagállam területén lévő bejegyzett székhellyel kell rendelkezniük, és a gazdasági tevékenységet – amelyhez a hitelt folyósították – az ESB-alapokból finanszírozott programnak megfelelő tagállamban és régióban/joghatóságban kell folytatni.

                     A végső kedvezményezetteknek kínált termék jellemzői

                  A pénzügyi közvetítő a végső kedvezményezetteknek a program célkitűzéseinek megvalósításához hozzájáruló és a program által az épületfelújítási hitel keretében társfinanszírozott új hiteleket nyújt a meglévő hitelek refinanszírozásának kizárása mellett. E hitelek feltételeit az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkében említett előzetes értékelés alapján határozzák meg.
                  Az épületfelújítási hitelek legfeljebb 20 éves futamidejűek.
                  Az egyes épületfelújítási hitelek maximális összegét a pénzügyi eszköz részére nyújtott támogatás indokoltságát alátámasztó előzetes értékelés alapján az irányító hatóság, az alapok alapja és a pénzügyi közvetítő közötti finanszírozási megállapodásban kell rögzíteni. Az egyes önálló háztartásoknak nyújtott hitel összege legfeljebb 75 000 EUR lehet. Az ingatlankezelő részére nyújtott hitel esetén a kezelt ingatlan önálló háztartásait összegezni kell.
                  A pénzügyi eszköz a végső kedvezményezettek vagy a közös tulajdonban lévő ingatlannak a végső kedvezményezettek nevében eljáró kezelői részére „saját forrásokkal” történő hozzájárulási kötelezettséget írhat elő.
                  Az épületfelújítási hitel után éves rögzített kamatot kell fizetni, és rendszeres törlesztési kötelezettséget von maga után. A pénzügyi közvetítő részesedése után fizetett kamatot piaci alapon határozzák meg. A portfólióba felvett egyes támogatható hitelekre alkalmazandó kamatlábat a végső kedvezményezett javára csökkenteni kell a közpénzből nyújtott program-hozzájárulás arányának megfelelően.
                  Az alacsony jövedelmű vagy kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások részére az 1303/2013/EU rendelet 37. cikke (7) bekezdésének megfelelő kamattámogatás nyújtható (3). A kamattámogatás maximális mértéke az alacsony jövedelmű vagy kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartás által az egyes hitelekhez a pénzügyi közvetítő által nyújtott hozzájárulás után fizetendő kamatnak felel meg.
                  Az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkének (7) bekezdése alapján a pénzügyi eszköz keretében bizonyos technikai segítségnyújtási kiadások is finanszírozhatók. Ilyen támogatás kizárólag a projektek előkészítésére nyújtható (előkészítő tanulmányok, illetve a beruházás előkészítéséhez nyújtott segítség a beruházási döntésig). Függetlenül a technikai segítségnyújtás szolgáltatójától (azaz függetlenül attól, hogy ezeket a szolgáltatásokat a pénzügyi közvetítő vagy más jogalany nyújtja), a technikai segítségnyújtás kiadásai kizárólag akkor támogathatók, ha a pénzügyi közvetítő és a végső kedvezményezettek között épületfelújítási hitelről szóló szerződés jön létre.

                     Jelentéstétel és eredménycélok

                  A pénzügyi közvetítők legalább negyedéves gyakorisággal egységesített formában és tartalommal tájékoztatják az irányító hatóságot vagy az alapok alapját.
                  A jelentés minden olyan információt tartalmaz, amely szükséges ahhoz, hogy az irányító hatóság eleget tudjon tenni az 1303/2013/EU rendelet 46. cikke követelményeinek.
                  A tagállamoknak a de minimis rendelet szerinti jelentéstételi kötelezettségeiknek is eleget kell tenniük.
                  Az indikátorokat a pénzügyi eszközt finanszírozó ESB-program releváns prioritásának egyedi célkitűzéseihez és az előzetes értékelés várható eredményeihez kell igazítani. Az épületfelújítási hitelhez tartozó indikátorokat legalább negyedévente mérik, és jelentést készítenek azokról, továbbá minimumkövetelményként az indikátorokat hozzáigazítják a rendelet követelményeihez. Az ESB-alapokból finanszírozott program prioritási tengelyének közös indikátorait (jobb energiafogyasztási osztályba sorolt háztartások száma, üvegházhatású gázok becsült éves csökkenése stb.) kiegészítő további indikátorok a következők:

                              Hitelek száma és volumene

                              Felújított családi házak (négyzetméterben)

                              Felújított lakások többlakásos épületekben (négyzetméterben)

                              Nemteljesítések (számuk és összegük)

                              Visszafizetett források és nyereségek

                              Technikai segítségnyújtások száma és összege

                              Kamattámogatások száma és összege.

                     A program-hozzájárulás gazdasági előnyének értékelése

                  A pénzügyi közvetítő – az épületfelújítási hitel kedvező finanszírozási és kockázatmegosztási feltételeihez igazodva – csökkenti a portfólióba felvett egyes támogatható hitelek után a végső kedvezményezettnek felszámított effektív teljes kamatlábat (és indokolt esetben enyhíti a hitelbiztosítékra vonatkozó feltételeit).
                  Az eszköz részére közpénzből nyújtott program-hozzájárulás által juttatott teljes pénzügyi előnyt kamatcsökkentés formájában teljes egészében átruházzák a végső kedvezményezettre. A pénzügyi közvetítő az állami támogatásról szóló részben említettek szerint nyomon követi a végső kedvezményezetteknek juttatott bruttó támogatási egyenérték alakulását, és jelentést készít arról. Ezt az elvet meg kell jeleníteni a pénzügyi közvetítő és az irányító hatóság vagy az alapok alapja közötti finanszírozási megállapodásban.

         (1)  A Bizottság 2013. december 18-i 1407/2013/EU rendelete az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 352., 2013.12.24., 1. o.).

         (2)  Az alábbi gazdasági ágazatok összefoglalóan „korlátozott ágazatnak” minősülnek:

                  a)

                  illegális gazdasági tevékenységek: bármely gyártási, kereskedelmi vagy egyéb tevékenység, amely a szóban forgó gyártás, kereskedelem vagy egyéb tevékenység hazai joghatóságának törvényei vagy rendeletei alapján illegális;

                  b)

                  dohányipari termékek és desztillált szeszes italok. Dohányipari termékek és desztillált szeszes italok, valamint kapcsolódó termékek gyártása és forgalmazása;

                  c)

                  fegyverek és lőszerek gyártása és forgalmazása: bármilyen fegyver vagy lőszer gyártásának finanszírozása és forgalmazása. Ez a korlátozás nem alkalmazandó, amennyiben ezen tevékenységek európai uniós politikák részét képezik vagy kiegészítői annak;

                  d)

                  kaszinók. Kaszinók és kaszinónak megfelelő vállalkozások;

                  e)

                  az információtechnológiai ágazatra vonatkozó korlátozások. Elektronikus adatokkal kapcsolatos programokkal vagy megoldásokkal összefüggő kutatás, fejlesztés vagy műszaki alkalmazások, amelyek i. kifejezetten az alábbiakra irányulnak: a) a fenti a–d) pontban említett korlátozott ágazatokhoz tartozó bármely tevékenység támogatása; b) internetes szerencsejáték és online kaszinók; vagy c) pornográfia; vagy ii. a) elektronikus adathálózatokhoz való illegális hozzáférés lehetővé tétele; vagy b) elektronikus adatok letöltése;

                  f)

                  az élettudományok ágazatát érintő korlátozások. Az alábbiakkal kapcsolatos kutatás, fejlesztés vagy műszaki alkalmazások finanszírozásához nyújtott támogatás esetén: i. kutatási vagy terápiás célú emberi klónozás; vagy ii. géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k).

         (3)  A 2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozat meghatározása szerint: hátrányos helyzetű állampolgárok vagy olyan, kevésbé előnyös szociális helyzetben lévő csoportokhoz tartozó személyek, akik piaci feltételek között nem tudnak lakást találni.