title: A Bizottság (EU) 2017/1932 végrehajtási rendelete (2017. október 23.) a Kínai Népköztársaságból származó asztali és konyhai kerámiaáruk behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 412/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet módosításáról

text:
               24.10.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 273/4

         A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1932 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2017. október 23.)
   a Kínai Népköztársaságból származó asztali és konyhai kerámiaáruk behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 412/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,
   mivel:
   1.   HATÁLYBAN LEVŐ INTÉZKEDÉSEK

               (1)

               A Tanács a 412/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy érintett ország) származó asztali és konyhai kerámiaáruk behozatalára. Az említett rendeletet eredményező vizsgálat (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) a 2011. január 1-jétől2011. december 31-ig tartó időszakot vette alapul vizsgálati időszakként.

         2.   JELENLEGI VIZSGÁLAT

   2.1.   Az eljárás

               (2)

               A Kyocera Fineceramics Group (a továbbiakban: kérelmező vagy Kyocera) által benyújtott kérelmet követően a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában
                   (3) közzétett értesítéssel (a továbbiakban: értesítés felülvizsgálat megindításáról) bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít. A Kyocera csoporthoz tartozik a Dongguan Shilong Kyocera Co. Ltd., egy Kínában működő exportáló gyártó. A felülvizsgálat a termékkör vizsgálatára korlátozódott annak tisztázása érdekében, hogy egyes terméktípusok (azaz a kerámiából készült szeletelők, reszelők, ollók, kaparók, élezők és kávédarálók, a továbbiakban együttesen: a szóban forgó terméktípusok) az érintett országból származó asztali és konyhai kerámiaáruk behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartoznak-e.

               (3)

               A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan tájékoztatta az eredeti vizsgálatban együttműködő összes érdekelt felet, valamint a Kínai Népköztársaság hatóságait. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül szóbeli meghallgatást kérjenek.

               (4)

               A Bizottság a kérelmezőnek egy kérdőívet is küldött. Ezenfelül az eredeti vizsgálatban együttműködő feleket felkérték, hogy tegyék meg észrevételeiket a(8) preambulumbekezdésben meghatározott felülvizsgálat tárgyát képező termék és a szóban forgó terméktípusok között fennálló különbségekről az alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzőik, gyártási folyamataik, végfelhasználásuk és egyéb szempontok (ha vannak) tekintetében.

               (5)

               A Kyocera visszaküldte kérdőívre adott válaszát és a felülvizsgálat lényegéről szóló észrevételeit. Egy olasz forgalmazó azt állította, hogy a szóban forgó terméktípusok termékkínálatának rendkívül kis részét teszik ki. Tizennyolc vállalat (két olaszországi importőr és 16 kínai vállalat) azt válaszolta, hogy nem foglalkozott a szóban forgó terméktípusokkal. Az eredeti vizsgálat panaszosa jelentkezett, de nem tett észrevételeket.

               (6)

               A Bizottság összegyűjtött és ellenőrzött minden általa szükségesnek vélt információt annak megvizsgálásához, hogy szükséges-e a jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályának tisztázása/módosítása.

               (7)

               Valamennyi érintett felet tájékoztatták azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján e következtetésekre jutottak. Az alaprendelet 20. cikkének (5) bekezdésével összhangban a nyilvánosságra hozatalt követően a felek számára biztosítottak egy olyan időszakot, amely során ismertethették észrevételeiket. A kérelmezőn kívül (aki üdvözölte a szöveget) egy fél sem tett szóbeli vagy írásbeli észrevételt.

         2.2.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

               (8)

               A felülvizsgálat tárgyát képező termék a jelenleg az ex 6911 10 00, ex 6912 00 21, ex 6912 00 23, ex 6912 00 25 és az ex 6912 00 29 KN-kód (TARIC-kódok: 6911100090, 6912002111, 6912002191, 6912002310, 6912002510 és 6912002910) alá tartozó és Kínából származó, az eredeti rendeletben meghatározott érintett termék, vagyis asztali és konyhai kerámiaáru, kivéve a kerámiakéseket, a kerámia fűszerdarálókat és a kerámiadaráló részeit, a kerámiahámozókat, a kerámia késélezőket és a pizza vagy kenyér sütéséhez használt kordierit kerámia pizzaköveket (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék).

         2.3.   A vizsgálat eredményei

   2.3.1.   Bevezetés és módszertan

               (9)

               Az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése alapján kapott, vonatkozó statisztika szerint évente mintegy 350 000 tonna kínai asztali és konyhai kerámiaáru érkezik az uniós piacra.

               (10)

               A Kyocera szerint a szóban forgó terméktípusok és a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártási folyamata, végfelhasználása, kialakítása és fizikai jellemzői mind-mind különbözőek. Következésképp a Kyocera azt állította, hogy mint azt az eredeti vizsgálatban a kerámiakések és egyéb terméktípusok tekintetében megerősítették, a szóban forgó terméktípusokat is ki kell venni a dömpingellenes intézkedések tárgyát képező termékkörből.

               (11)

               Gyártási folyamataik és/vagy katalógusaik fényében az eredeti vizsgálatban a mintában szereplő együttműködő uniós és kínai gyártók, valamint a Brazíliában (analóg ország) működő gyártó sem gyártották a szóban forgó terméktípusokat. E ténymegállapítást továbbá az(5) preambulumbekezdésben említett 16 vállalat (az érintett termék eredeti vizsgálatbeli együttműködő kínai exportáló gyártói) és két olaszországi importőr nyilatkozata is megerősítette. Ennélfogva az eredeti rendeletben felhasznált és bemutatott adatok és információk egyike sem tartalmazott adatokat a szóban forgó terméktípusokkal kapcsolatban.

               (12)

               A Bizottság megvizsgálta, hogy a szóban forgó terméktípusok különböznek-e az intézkedések tárgyát jelenleg képező asztali és konyhai kerámiaáruk egyéb típusaitól i. fizikai, műszaki és kémiai jellemzőik, ii. gyártási folyamatuk és iii. jellemző végfelhasználásuk és kölcsönös helyettesíthetőségük tekintetében.

         2.3.2.   Alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzők

               (13)

               Az asztali és konyhai kerámiaáruk az eredeti rendeletben foglalt meghatározás szerint „hagyományos kerámiából”, azaz porcelánból vagy kínai porcelánból, közönséges kerámiából, kőagyagból, cserépáruból vagy finomkerámiából, illetve egyéb anyagokból készülnek, amelyeket így 1 000 ~ 1 200 kg/m2 szilárdság jellemez.

               (14)

               A szóban forgó terméktípusok tartalmaznak egy munkavégző részt (a vágáshoz, őrléshez vagy élezéshez) és egy nem munkavégző (a kezeléshez szükséges) részt. A munkavégző rész korszerű kerámiából készül.

               (15)

               A korszerű kerámiaipari cikkeket fejlett technológiák alkalmazásával gyártják annak érdekében, hogy felhasználhatók legyenek ipari anyagként. E cikkek hő- és kopásállóak, és azokat szigetelőanyag borítja. Szilárdságuk 10 000 ~12 000 kg/m2 közötti.

               (16)

               A hagyományos kerámiaipar legfontosabb nyersanyagai közé olyan ásványok tartoznak, mint a kaolin, a földpát és a kvarc. A cirkónium-oxid vagy az alumínium-oxid a korszerű kerámiaipari termékek legfontosabb nyersanyaga.

               (17)

               Az asztali és konyhai kerámiaáruk egyedi kialakításuk és fizikai jellemzőik miatt – az eredeti rendeletben foglalt meghatározás szerint – elsősorban élelmiszerek tárolására szolgálnak. Egyedi kialakításuk és fizikai jellemzőik (alak és keménység) miatt a szóban forgó terméktípusok élelmiszerek (azok darabjainak) különböző módon történő vágására, többek között például őrlésére, vagy – mint a kerámia élezők esetében – bizonyos eszközök élezésére szolgálnak.

         2.3.3.   Gyártási folyamat

               (18)

               A felülvizsgálati eljárás megállapította, hogy a hagyományos kerámia előállításához használt gyártósor nem alkalmas korszerű kerámiaipari termékek gyártásához. A hagyományos kerámia gyártási folyamata során jellemzően vizet adnak a nyersanyaghoz az agyag vagy agyagpép előállítása érdekében, amelyet ezután megformáznak és később hagyományos kemencében 1 000 °C–1 250 °C hőmérsékleten kiégetik. Ezzel szemben a szóban forgó terméktípusok munkavégző részeit úgy állítják elő, hogy tiszta kerámiaport öntenek a formába, amelyet magas nyomás alá helyeznek, hogy a port a kívánt formában megszilárdítsák. Az anyagot szigorúan ellenőrzött hőmérséklet mellett (égetési hőmérséklet: 1 400 °C) kemencében égetik és szinterelik.

         2.3.4.   Jellemző végfelhasználási terület és az egymással való helyettesíthetőség

               (19)

               A (17) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a szóban forgó terméktípusok nem élelmiszerek tárolására szolgálnak, ami az eredeti rendeletben meghatározottak szerint az érintett termék jellemző végfelhasználása.

               (20)

               A felülvizsgálati eljárás szerint a felülvizsgálat tárgyát képező termék és a szóban forgó terméktípusok egyetlen kategóriája sem helyettesíthető egymással.

         2.4.   A termékkör tekintetében levont következtetések

               (21)

               A felülvizsgálati eljárás során megállapításra került, hogy a szóban forgó terméktípusok – eltérő fizikai, műszaki és kémiai jellemzőik, eltérő végfelhasználásuk és gyártási folyamatuk folytán – nem tartoznak a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések termékkörébe.

               (22)

               Ennélfogva helyénvalónak tűnik annak tisztázása, hogy a kerámiából készült szeletelők, reszelők, ollók, kaparók, élezők és kávédarálók nem tartoznak a dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozó termékkörbe.

               (23)

               A fentiekre való tekintettel a termékmeghatározás pontosítása érdekében helyénvaló az eredeti rendelet módosítása.

               (24)

               Az érintett felek tájékoztatást kaptak a felülvizsgálati eljárás következtetéseiről.

         2.5.   Visszamenőleges alkalmazás

               (25)

               A felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy ismertessék álláspontjukat azzal kapcsolatban, amennyiben e felülvizsgálat folytán lehetővé válna valamely rendelet visszamenőleges alkalmazása. A kérelmezőn kívül egyetlen fél sem fűzött észrevételt e kérdéshez.

               (26)

               Mivel e felülvizsgálati eljárás a termékkör pontosítására korlátozódott és a szóban forgó terméktípusok nem tartoztak az eredeti vizsgálat és az azt követő dömpingellenes intézkedés hatálya alá, helyénvalónak tűnik, hogy az e felülvizsgálat ténymegállapításait az eredeti rendelet hatálybalépésének napjától alkalmazzák, beleértve minden olyan behozatalt is, amelyre 2012. november 16. és 2013. május 16. között ideiglenes vámot vetettek ki. A Bizottság nem talált nyomós indokot e visszamenő hatályú rendelkezés alkalmazása ellen.

               (27)

               Következésképpen az e rendelettel módosított 412/2013/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (1) bekezdésének hatálya alá nem tartozó áruk esetében a 412/2013/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (1) bekezdése alapján megfizetett vagy könyvelésbe vett, végleges dömpingellenes vámokat és az ugyanazon rendelet 2. cikke szerint véglegesen beszedett ideiglenes dömpingellenes vámokat vissza kell fizetni vagy el kell engedni.

               (28)

               A visszafizetést vagy az elengedést a nemzeti vámhatóságoktól kell kérelmezni az alkalmazandó vámjogszabályokkal összhangban.

               (29)

               Ez a felülvizsgálat nem érinti azt az időpontot, amikor a 412/2013/EU végrehajtási rendelet az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályát veszti.

               (30)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 412/2013/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

      „(1)   Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a jelenleg az ex 6911 10 00, ex 6912 00 21, ex 6912 00 23, ex 6912 00 25 és az ex 6912 00 29 (TARIC-kódok: 6911100090, 6912002111, 6912002191, 6912002310, 6912002510 és 6912002910) KN-kódok alá tartozó és a Kínai Népköztársaságból származó asztali és konyhai kerámiaáruk behozatalára.
      Nem tartoznak ide a következők:

                  —

                  kerámia fűszerdarálók és a kerámiadaráló részei,

                  —

                  kerámia kávédarálók,

                  —

                  kerámia késélezők,

                  —

                  kerámia élezők,

                  —

                  kerámiából készült, vágáshoz, őrléshez, reszeléshez, szeleteléshez, kaparáshoz és hámozáshoz használt konyhai eszközök; valamint

                  —

                  a pizza vagy kenyér sütéséhez használt kordierit kerámia pizzakövek”.

   2. cikk
   Az e rendelettel módosított 412/2013/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (1) bekezdésének hatálya alá nem tartozó áruk esetében a 412/2013/EU végrehajtási rendelet eredeti változatának 1. cikke (1) bekezdése alapján megfizetett vagy könyvelésbe vett, végleges dömpingellenes vámokat és ugyanazon rendelet 2. cikke szerint véglegesen beszedett ideiglenes dömpingellenes vámokat vissza kell fizetni vagy el kell engedni.
   A visszafizetést és az elengedést az alkalmazandó vámjogszabályoknak megfelelően a nemzeti vámhatóságoknál kell kérelmezni.
   Azokban az esetekben, amikor a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 121. cikke (1) bekezdésének a) pontjában előírt hároméves határidő e rendelet kihirdetésének napja előtt járt le vagy e rendelet kihirdetésének napján vagy azt követően hat hónapon belül jár le, a szóban forgó határidő a 952/2013/EU rendelet 121. cikke (1) bekezdésének második albekezdése értelmében az e rendelet kihirdetésének napjától számított hat hónapra meghosszabbodik.
   3. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
   Ezt a rendeletet 2012. november 16-tól kell alkalmazni.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2017. október 23-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

      (2)  HL L 131., 2013.5.15., 1. o.

      (3)  HL C 117., 2017.4.12., 12. o.

      (4)  HL L 269., 2013.10.10., 1. o.


title: A Bizottság 366/2012/EU végrehajtási rendelete ( 2012. április 27. ) az 543/2011/EU végrehajtási rendeletnek az uborkára és a meggy kivételével a cseresznyefélékre kivetett kiegészítő vám küszöbszintjei tekintetében történő módosításáról

text:
               28.4.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 116/10

         A BIZOTTSÁG 366/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2012. április 27.)
   az 543/2011/EU végrehajtási rendeletnek az uborkára és a meggy kivételével a cseresznyefélékre kivetett kiegészítő vám küszöbszintjei tekintetében történő módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és különösen annak 4. cikkével összefüggésben értelmezett 143. cikke b) pontjára,
   mivel:

               (1)

               Az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) rendelkezik a XVIII. mellékletében felsorolt termékek behozatalának felügyeletéről. A felügyeletet a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (3) 308d. cikkében meghatározott szabályoknak megfelelően kell gyakorolni.

               (2)

               A többoldalú kereskedelmi tárgyalások uruguayi fordulóján megkötött mezőgazdasági megállapodás (4) 5. cikke (4) bekezdésének alkalmazása céljából, a 2009., a 2010. és a 2011. évre vonatkozóan rendelkezésre álló legfrissebb adatok figyelembevételével ki kell igazítani a kiegészítő vámnak az uborka esetében 2012. május 1-jétől és a meggy kivételével a cseresznyefélék esetében 2012. május 21-től alkalmazandó küszöbszintjét.

               (3)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (4)

               Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt előírni, hogy e rendelet kihirdetésének napján lépjen hatályba.

               (5)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet XVIII. mellékletének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2012. április 27-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      (3)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o.

      (4)  HL L 336., 1994.12.23., 22. o.

      MELLÉKLET

            „XVIII. MELLÉKLET
            A IV. CÍM I. FEJEZETÉNEK 2. SZAKASZÁBAN EMLÍTETT KIEGÉSZÍTŐ BEHOZATALI VÁMOK
            A Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó szabályok sérelme nélkül a termékek megnevezése csupán tájékoztató jellegűnek tekintendő. E melléklet alkalmazásában a kiegészítő vámok alkalmazási körét az e rendelet elfogadásának időpontjában érvényes KN-kódok alkalmazási köre határozza meg.

                        Tételszám

                        KN-kód

                        Árumegnevezés

                        Alkalmazási időszak

                        Küszöbszint
                        (tonna)

                        78.0015

                        0702 00 00

                        Paradicsom

                        október 1-jétől május 31-ig

                        481 762

                        78.0020

                        június 1-jétől szeptember 30-ig

                        44 251

                        78.0065

                        0707 00 05

                        Uborka

                        május 1-jétől október 31-ig

                        13 402

                        78.0075

                        november 1-jétől április 30-ig

                        18 306

                        78.0085

                        0709 91 00

                        Articsóka

                        november 1-jétől június 30-ig

                        11 620

                        78.0100

                        0709 93 10

                        Cukkini

                        január 1-jétől december 31-ig

                        54 760

                        78.0110

                        0805 10 20

                        Narancs

                        december 1-jétől május 31-ig

                        292 760

                        78.0120

                        0805 20 10

                        Klementin

                        november 1-jétől február végéig

                        85 392

                        78.0130

                        0805 20 30
                        0805 20 50
                        0805 20 70
                        0805 20 90

                        Mandarin (ideértve a tangerine és a satsuma fajtát is); wilking és hasonló citrushibridek

                        november 1-jétől február végéig

                        99 128

                        78.0155

                        0805 50 10

                        Citrom

                        június 1-jétől december 31-ig

                        340 920

                        78.0160

                        január 1-jétől május 31-ig

                        90 108

                        78.0170

                        0806 10 10

                        Csemegeszőlő

                        július 21-től november 20-ig

                        80 588

                        78.0175

                        0808 10 80

                        Alma

                        január 1-jétől augusztus 31-ig

                        701 247

                        78.0180

                        szeptember 1-jétől december 31-ig

                        64 981

                        78.0220

                        0808 30 90

                        Körte

                        január 1-jétől április 30-ig

                        230 148

                        78.0235

                        július 1-jétől december 31-ig

                        35 573

                        78.0250

                        0809 10 00

                        Kajszibarack

                        június 1-jétől július 31-ig

                        5 794

                        78.0265

                        0809 29 00

                        Cseresznyefélék a meggy kivételével

                        május 21-től augusztus 10-ig

                        59 061

                        78.0270

                        0809 30

                        Őszibarack, beleértve a nektarint is

                        június 11-től szeptember 30-ig

                        5 613

                        78.0280

                        0809 40 05

                        Szilva

                        június 11-től szeptember 30-ig

                        10 293”


title: A Tanács 1064/2010/EU végrehajtási rendelete ( 2010. november 17. ) az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára alkalmazandó dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről

text:
               20.11.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 304/2

         A TANÁCS 1064/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2010. november 17.)
   az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára alkalmazandó dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: dömpingellenes alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) és (5) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (2) (a továbbiakban: szubvencióellenes alaprendelet) és különösen annak 19. cikkére és 22. cikke (1) bekezdésének első mondatára,
   tekintettel az Európai Bizottság (Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
   mivel:
   1.   HATÁLYBAN LÉVŐ INTÉZKEDÉSEK

   1.1.   Előzetes vizsgálatok és meglévő kiegyenlítő intézkedések

               (1)

               1999 decemberében a Tanács a 2597/1999/EK rendelettel (3) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia (a továbbiakban: érintett termék) behozatalára. A fenti rendelet elfogadásához vezető vizsgálat a továbbiakban: „eredeti szubvencióellenes vizsgálat”. Az intézkedések az egyedileg megnevezett exportőröktől származó behozatalra kivetett, 3,8 % és 19,1 % közötti ad valorem kiegyenlítő vámként, míg minden más vállalat vonatkozásában 19,1 %-os maradványvámként jelentek meg. Az eredeti szubvencióellenes vizsgálat vizsgálati időszaka 1997. október 1-jétől1998. szeptember 30-ig tartott.

               (2)

               A szubvencióellenes alaprendelet 18. cikkében előírt hatályvesztési felülvizsgálatot követően 2006 márciusában a Tanács 367/2006/EK rendelettel (4) fenntartotta az Indiából származó PET-fólia behozatalára a 2597/1999/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot. A vizsgálati időszak 2003. október 1-jétől2004. szeptember 30-ig tartott.

               (3)

               2006 augusztusában egy indiai PET-fólia gyártó – a Garware Polyester Limited (a továbbiakban: Garware) – támogatásának részleges időközi felülvizsgálatát követően a Tanács az 1288/2006/EK rendelettel (5) módosította a Garware-re a 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot.

               (4)

               Egy másik indiai PET-fólia gyártó – a Jindal Poly Films, Limited, korábbi nevén Jindal Polyester Ltd. (a továbbiakban: Jindal) – támogatásának részleges időközi felülvizsgálatát követően a Tanács 2007 szeptemberében az 1124/2007/EK rendelettel (6) módosította a Jindalra a 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot.

               (5)

               Öt indiai PET-fólia gyártó támogatásának a Bizottság általi, saját kezdeményezésre végzett részleges időközi felülvizsgálatát követően 2009 januárjában a Tanács a 15/2009/EK rendelettel (7) módosította az ezekre a vállalatokra a 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot.

               (6)

               2010 júniusában a Jindal támogatásának részleges időközi felülvizsgálatát követően a Tanács a 2010/579/EU rendelettel (8) módosította a Jindalra az 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot.

         1.2.   Korábbi vizsgálatok és meglévő dömpingellenes intézkedések

               (7)

               A Tanács 2001 augusztusában az 1676/2001/EK rendelettel (9) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára. A fenti rendelet elfogadásához vezető vizsgálat a továbbiakban: „eredeti dömpingellenes vizsgálat”. Az intézkedések az egyedileg megnevezett exportáló gyártóktól származó behozatalra kivetett 0 % és 62,6 % közötti dömpingellenes értékvám, míg az összes többi vállalat vonatkozásában 53,3 %-os maradványvám formáját öltötték.

               (8)

               A Tanács 2006 márciusában a 366/2006/EK rendelettel (10) módosította az 1676/2001/EK rendelettel meghozott intézkedéseket. A kivetett dömpingellenes vám mértéke 0 % és 18 % között volt, figyelembe véve a végleges kiegyenlítő vámoknak a 367/2006/EK rendeletnek megfelelően végzett hatályvesztési felülvizsgálatának megállapításait.

               (9)

               Egy indiai PET-fólia gyártó, a Garware támogatásának időközi felülvizsgálatát követően a Tanács 2006 augusztusában az 1288/2006/EK rendelettel módosította a Garware-re az 1676/2001/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámot.

               (10)

               Egy újabb exportáló gyártó kérelmét követően a Tanács 2006 szeptemberében az 1424/2006/EK rendelettel (11) módosította az 1676/2001/EK rendeletet az SRF Limited tekintetében. A módosított rendelet 15,5 %-os dömpingkülönbözetet és 3,5 %-os dömpingellenes vámtételt állapított meg az érintett vállalat vonatkozásában, figyelembe véve a vállalat exporttámogatási különbözetét, amelyet a 367/2006/EK rendelet elfogadását eredményező szubvencióellenes vizsgálat során határoztak meg. Mivel a kérelmezőre egyéni kiegyenlítő vám nem vonatkozott, az összes többi vállalatra megállapított vámokat alkalmazták.

               (11)

               A Tanács 2007 novemberében az 1292/2007/EK rendelettel (12) – a dömpingellenes alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően – végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára. Ugyanez a rendelet megszüntette a dömpingellenes alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti, az egyik indiai exportőrre korlátozódó részleges időközi felülvizsgálatot.

               (12)

               Öt indiai PET-fólia gyártó támogatásának a Bizottság általi, saját kezdeményezésre végzett részleges időközi felülvizsgálatát követően 2009 januárjában a Tanács a 15/2009/EK rendelettel módosította az ezekre a vállalatokra a 1292/2007/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámot.

         2.   ELJÁRÁS

   2.1.   A felülvizsgálat indokai

               (13)

               A Polyplex Corporation Limited vállalat, egy indiai exportáló gyártó (a továbbiakban: kérelmező) a szubvencióellenes alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 19. cikke szerinti részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmet nyújtott be. A kérelem a termékkör vizsgálatára korlátozódott, pontosabban annak egyértelműsítésére, hogy bizonyos terméktípusok a PET-fólia behozatalára alkalmazandó dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések hatálya alá tartoznak-e.

               (14)

               A kérelmező azt kérte, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fóliát (SPRL), amennyiben az beletartozik az érintett termék meghatározásába, zárják ki azon termékek köréből, amelyekre az Indiából származó PET-fólia behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő és dömpingellenes intézkedések érvényesek. A kérelmező prima facie bizonyítékokkal szolgált arról, hogy alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzőit tekintve a szilikonizált poliészter elválasztó fólia jelentősen különbözik az érintett terméktől.

         2.2.   Az eljárás megindítása

               (15)

               Mivel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2009. szeptember 9-én megjelent értesítéssel (13) (A vizsgálat megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy a dömpingellenes alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének és a szubvencióellenes alaprendelet 19. cikkének rendelkezései alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, amely a termékkör vizsgálatára korlátozódik. A felülvizsgálat főként azt hivatott tisztázni, hogy az SPRL az eredeti vizsgálatban meghatározott érintett termék kategóriájába tartozik-e.

         2.3.   Felülvizsgálati eljárás

               (16)

               A Bizottság hivatalosan értesítette az Indiai Köztársaság (a továbbiakban: érintett ország) hatóságait és az összes ismert érintett felet, azaz az érintett ország exportáló gyártóit, az uniós felhasználókat, importőröket és gyártókat a részleges időközi felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosítottak, hogy írásban ismertessék észrevételeiket, illetve, hogy az eljárás kezdeményezéséről szóló értesítésben rögzített határidőn belül meghallgatást kérjenek.

               (17)

               Minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették a meghallgatást, aki azt kérelmezte, illetve ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.

               (18)

               A Bizottság kérdőíveket küldött az összes ismert érintett félnek és minden egyéb félnek, amelyek az eljárás kezdeményezéséről szóló közleményben megállapított határidőn belül jelentkeztek.

               (19)

               A kérdőívre a kérelmezőtől, két másik indiai exportáló gyártótól, négy uniós gyártótól és két uniós importőrtől érkezett válasz.

               (20)

               A Bizottság összegyűjtött és ellenőrzött minden általa szükségesnek tartott információt annak megvizsgálásához, hogy szükséges-e a meglévő dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések hatályának módosítása, továbbá az alábbi vállalatok létesítményeiben ellenőrző látogatásokat tett:

                           —

                           Garware Polyester Limited, Mumbai, India,

                           —

                           Mitsubishi Polyester Film, Wiesbaden, Németország,

                           —

                           Polyplex Corporation Limited, Noida, India.

               (21)

               A vizsgálat a 2008. április 1. és 2009. március 31. közötti időszakban zajlott le (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak).

         3.   ÉRINTETT TERMÉK

               (22)

               Az érintett termék megegyezik a 367/2006/EK és az 1292/2007/EK rendeletben meghatározott termékkel, nevezetesen az Indiából származó és az ex 3920 62 19 és ex 3920 62 90 KN-kód alá tartozó polietilén-tereftalát (PET) fóliával.

         4.   A FELÜLVIZSGÁLAT MEGÁLLAPÍTÁSAI

   4.1.   Előzmények

               (23)

               A PET-fólia nem öntapadó, polietilén-teraftalátból készült fólia. A PET-fóliát mindig PET polimerből állítják elő, és egy alapfóliából áll, amelyet a gyártási folyamat során vagy azt követően további megmunkálásnak vethetnek alá. Ezek az alapfólián végzett kezelések rendszerint a koronakezelést, fémezést vagy kémiai bevonást foglalják magukban.

               (24)

               A PET-fólia meghatározott fizikai, technikai és kémiai jellemzőkkel rendelkezik, amelyek megkülönböztetik más fóliáktól. Ilyen jellemzők például a nagy szakítószilárdság, a nagyon jó elektromos tulajdonságok, az alacsony nedvszívó képesség és a nedvességállóság, az alacsony zsugorodási és a jó barrier tulajdonságok. Bár ezek a meghatározott jellemzők számos PET-fólia típusra érvényesek, ezek a típusok mégis mind ugyanolyan alapvető fizikai, technikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, mint a PET-alapfólia. A PET-fóliának öt széles végfelhasználási területe van, amelyek öt piaci szegmenshez kapcsolódnak: mágneses adathordozók, csomagolás, elektrotechnikai, képtárolási és ipari alkalmazások.

         4.2.   Módszer

               (25)

               Annak megítélése érdekében, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fólia és az egyéb típusú PET-fóliák egyetlen terméknek tekintendők-e, megvizsgálták, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fólia és az egyéb PET-fóliák alapvetően azonos fizikai, technikai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek-e. Ezenkívül vizsgálták a termékek gyártási eljárásait, a különbségeket a végfelhasználási területeken, a felcserélhetőséget, valamint a költségek és az árak közötti különbségeket.

         4.3.   A felek fő érvei

               (26)

               A kérelmező azt állította, hogy alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzőit tekintve a szilikonizált poliészter elválasztó fólia különbözik az érintett terméktől. A szilikonizált poliészter elválasztó fólia viszonylag kis tapadási ereje és alacsony felületi feszültsége a fóliát csúszóssá teszi, következésképpen annak felülete alkalmatlanná válik a festésre, bevonásra, ragasztásra és fémezésre. A kérelmező szerint a nem vulkanizált szilikon fólián belüli migrálása következtében, még az egyik oldalán bevont szilikonizált poliészter elválasztó fólia bevonatlan oldala is lényeges eltéréseket mutat fizikai és technikai jellemzői tekintetében a más típusú PET-fóliákkal összehasonlítva. Ezek a jellemzők állítólag megakadályozzák a szilikonizált poliészter elválasztó fólia alkalmazását a PET-fólia ágazat eredeti vizsgálat során azonosított szegmensei, vagyis a mágneses adathordozók, csomagolás, elektrotechnikai, képtárolási és ipari alkalmazások területén. Másrészről a más típusú PET-fóliák elválasztó fóliaként való használatát funkcionálisan aktív felületük lehetetlenné teszi, mivel erősen hozzátapadnának a tapadó felületekhez. Következésképpen, a kérelmező érvelése szerint a szilikonizált poliészter elválasztó fólia alkalmazása egyetlen más típusú PET-fólia alkalmazásával sem cserélhető fel.

               (27)

               Az uniós gazdasági ágazat azt állította, hogy a kérelmező érvelése két egymást követő, mesterségesen korlátozott összehasonlításra támaszkodott. Egyrészt a kérelmező a szilikonizált poliészter elválasztó fóliát csak a PET-fóliák egy szűk körét képviselő PET-alapfóliával hasonlította össze, a szilikonizált poliészter elválasztó fóliával jobban összehasonlítható, más típusú bevont PET-fóliákkal nem. Másrészt ez az állítólagosan korlátozott összehasonlítás csak a fizikai és kémiai jellemzők egy igen szelektív és korlátozott körét vette figyelembe. Az uniós gazdasági ágazat azt állította, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fóliát más típusú PET-fóliák széles körével reprezentatív mennyiségű kémiai és fizikai jellemző mentén összehasonlítva világosan látszik, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fólia és az egyéb típusú PET-fóliák azonos terméknek tekinthetők, és továbbra is a dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések hatálya alá kell tartozniuk. Az uniós gazdasági ágazat szerint a szilikonizált poliészter elválasztó fólia gyakorlatilag egy szilikon réteggel utólagosan bevont PET-fólia. Ez elvileg nem különbözik a bevonattal ellátott más típusú fóliáktól, mint például a fémezett, antisztatikus bevonattal vagy záróréteggel ellátott fólia, és mint ilyen, egyértelműen az érintett terméknek tekintendő. Állításai alátámasztására az uniós gazdasági ágazat több különböző típusú PET-fólia számos fizikai és kémiai jellemző mentén történt összehasonlításával szolgált.

         4.4.   Ténymegállapítások

   4.4.1.   Fizikai és kémiai jellemzők

               (28)

               A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a (27) preambulumbekezdésben említett két jellemző, azaz a szilikonizált poliészter elválasztó fólia kis tapadási ereje és alacsony felületi feszültsége csak kiegészítő jellemzők a PET-fólia eredeti dömpingellenes vizsgálat (14) során megállapított és a (24) preambulumbekezdésben említett alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzői mellett. Megjegyzendő ezzel kapcsolatban, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fólia és az alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzői azonosak a más típusú PET-fóliák jellemzőivel.

               (29)

               A szilikonizált poliészter elválasztó fóliára két jellemző tulajdonságot, azaz a kis tapadási erőt és az alacsony felületi feszültséget tekintve megállapítást nyert, hogy ezek nem a PET-fólia, hanem inkább annak szilikonizált felülete, vagyis gyakorlatilag a szilikon tulajdonságai. A szilikon, úgy mint bármilyen más anyagból készült bevonat megváltoztatja a fólia felületének bizonyos jellemzőit, nem változtatja meg azonban magának a PET-alapfóliának az alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzőit, amely a bevonat alatt ugyanaz marad.

               (30)

               Igaz ugyan, hogy a PET-fólia szilikonnal történő bevonása a felületen kis tapadási erőt és alacsony felületi feszültséget eredményez, hasonlóan lehetne érvelni a többi bevonat esetében is, azaz ha a felületet más típusú bevonattal látják el, a PET-fólia más jellemző tulajdonságokat vesz fel. Bizonyos esetekben a bevonat olyan tulajdonságokat eredményezhet, amelyek a PET-fóliának csak igen speciális felhasználását teszik lehetővé. A szilikon bevonat ebben a tekintetben semmiképpen nem egyedülálló. A más típusú bevonattal ellátott, további speciális termékek között említhetők például a hegeszthető fóliák, a páramentesítő réteggel bevont fóliák, a lehúzható/újrazárható fóliák és a kopoliészter bevonatú fóliák. Azonban az összes ilyen típus alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzői azonosak, és valamennyi az eredeti vizsgálatban meghatározott érintett termék kategóriájába tartozik.

               (31)

               Ennek alapján megállapítható, hogy az alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzőik tekintetében nincsenek olyan lényeges különbségek a szilikonizált poliészter elválasztó fólia és az egyéb PET-fóliák között, amelyek indokolnák a szilikonizált poliészter elválasztó fólia kizárását a termékkörből.

         4.4.2.   Egyéb kritériumok összehasonlítása

               (32)

               A teljesség kedvéért megvizsgálták a kérelmező felülvizsgálati kérelmében szereplő egyéb állításokat is, amelyek állítólag arról tanúskodnak, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fólia és a PET-fólia egymástól különböző termékek.

         4.4.2.1.   Gyártási folyamat

               (33)

               A kérelmező azt állította, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fólia gyártása az egyéb típusú PET-fóliákétól eltérő gyártási beredezéseket igényel.

               (34)

               A (23) preambulumbekezdésben is említettek szerint a PET-fóliát mindig PET polimerből állítják elő, és egy alapfóliából áll, amelyet a gyártási folyamat során vagy azt követően további megmunkálásnak vethetnek alá. Ezek az alapfólián végzett kezelések rendszerint a koronakezelést, fémezést vagy kémiai bevonást foglalják magukban.

               (35)

               Az SPRL egy szilikon réteggel bevont PET-fólia. A vizsgálat rámutatott, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fólia előállításának két különböző technológiája létezik. Az uniós gyártó az „in-line” bevonási eljárást alkalmazó gyártási folyamatot vizsgálta meg. A PET-alapfóliát ebben az eljárásban a gyártási folyamat során vonják be, a nyújtást megelőzően. A bevonási modul a gyártási folyamatnak csak egy kiegészítő, elhagyható eleme. Ezzel ellentétben, az indiai gyártó az „off-line” bevonási technológia alkalmazását vizsgálta. Ebben az eljárásban először előállítják a PET-fóliát, amely bevonása ezt követően egy külön gyártási folyamatban történik.

               (36)

               Megállapítást nyert, hogy az in-line és az off-line technológia közötti választás pusztán gazdasági természetű, mivel az in-line bevonási eljáráshoz szükséges gyártási modul beruházási költsége körülbelül tízszer magasabb, mint az off-line bevonási technológiát alkalmazó gyártósorhoz szükséges beruházásé. Az in-line bevonás előnye a sokkal nagyobb gyártási sebesség, amely jelentős termelési volumen elérését teszi lehetővé. Az in-line bevonás a szilikon egységnyi költségeinek megtakarítását is eredményezi, mivel a szilikon réteg vékonyabb, mint az off-line bevonás esetén.

               (37)

               Megjegyzendő, hogy a két különböző bevonási módszer létezése nem változtat a szilikonizált poliészter elválasztó fólia alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzőin, amelyek továbbra is azonosak a más típusú PET-fóliák jellemzőivel. A különböző gyártási folyamatok önmagukban nem lényegesek annak meghatározása szempontjából, hogy egy terméktípus külön terméknek minősül-e, feltéve, hogy a folyamtok során előállított terméktípusok alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzőik szempontjából hasonlónak tekinthetők.

         4.4.2.2.   Az alapvető végfelhasználás és felcserélhetőség különbségei

               (38)

               A kérelmező azt állította továbbá, hogy nincs felcserélhetőség a szilikonizált poliészter elválasztó fólia és a más típusú PET-fóliák alkalmazásai között. Ezt az állítást a vizsgálat megerősítette. Azonban az eredeti vizsgálat következtetése szerint ez az állítás más, speciálisan kezelt PET-fóliákra is igaz.

               (39)

               A vizsgálat megerősítette, hogy a PET-fólia bevonásának vagy bármely egyéb egyedi kezelésének az a célja, hogy a fóliát egy meghatározott felhasználásra alkalmassá tegye. A bevonati rétegként választott anyag minden esetben rendelkezik bizonyos, az adott célt szolgáló jellemzőkkel. A szilikon ilyen jellemzője például a kis tapadási erő. A bevonati rétegnek lehetnek más speciális jellemzői (a szilikonnak például az alacsony felületi feszültség), amelyek a bevont terméket alkalmatlanná teszik más felhasználásra. Számos más típusú, bevonattal ellátott vagy más módon kezelt PET-fólia létezik, amelyek felhasználása a fenti okok miatt korlátozott és speciális.

               (40)

               Ezért, bár a szilikonizált poliészter elválasztó fólia kifejezetten csak bizonyos felhasználásokra alkalmas, alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzői azonosak a más típusú PET-fóliák jellemzőivel. Következésképpen a felcserélhetőség és a végfelhasználás nem lényeges annak meghatározása szempontjából, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fólia különböző terméknek tekintendő-e.

         4.4.2.3.   A költségek és árak közötti különbségek

               (41)

               Végezetül a kérelmező azt állította, hogy a PET-alapfólia szilikonizálási folyamata kiegészítő költségekkel jár.

               (42)

               Valóban megerősítést nyert, hogy a szilikon bevonattal történő ellátás kiegészítő költsége – a bevonás módszerétől függően – a gyártási költség 10 %-át is kiteheti. A fenti (35) és (36) preambulumbekezdésekben említettek szerint a kérelmező a szilikon egységnyi költségeinek szempontjából a költségesebb módszert választotta. Hangsúlyozni kell azonban, hogy a PET-alapfólia gyártási költségeihez viszonyítva ez egy kiegészítő költség. A PET-fólia más anyagokból készült bevonattal történő ellátása, úgy mint a fémezési eljárás szintén növeli a gyártási költségeket és ezáltal az árakat.

               (43)

               Ebben a tekintetben azonban úgy ítélték meg, hogy a szilikon bevonattal történő ellátás kiegészítő költsége önmagában nem mérvadó annak meghatározása szempontjából, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fólia különböző terméknek minősül-e. A költségek és árak különbségei önmagukban nem indokolják azt a következtetést, hogy egy bizonyos terméktípus különböző terméknek tekintendő, amennyiben a termék és az érintett termék alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzői azonosak.

         5.   KÖVETKEZTETÉSEK A TERMÉKKÖRRŐL

               (44)

               A vizsgálat megállapításai megerősítették, hogy a PET-fólia szilikonizálási folyamata olyan végterméket eredményez, amely felülete különbözik a PET-alapfólia felületétől. Ez a folyamat azonban nem változtatja meg a termék alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzőit. A vizsgálat tulajdonképpen megerősítette, hogy számos olyan speciálisan kezelt PET-fólia típus van forgalomban, amelyek az érintett termék eredeti vizsgálatban megállapított meghatározása alá tartozik. Az elemzett egyéb kritériumok, azaz a gyártási folyamat, a felcserélhetőség/végfelhasználás és a költségek és árak különbségei ezen a következtetésen nem változtattak.

               (45)

               A Bizottság valamennyi felet értesítette azokról az alapvető tényekről és megállapításokról, amelyek alapján a fenti következtetéseket levonta. Egyúttal lehetővé tette a felek számára, hogy e tájékoztatást követően, adott határidőn belül ismertethessék álláspontjukat.

               (46)

               A Bizottság a felek által beküldött szóbeli és írásbeli megjegyzéseket megfelelően figyelembe vette, de nem változtatta meg végkövetkeztetését, miszerint a PET-fóliák behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések termékkörét nem módosítja,

         ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
   1. cikk
   Az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fóliának a behozatalára alkalmazandó dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálata a hatályos intézkedések módosítása nélkül megszűnik.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2010. november 17-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         D. REYNDERS

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  HL L 188., 2009.7.18., 93. o.

      (3)  HL L 316, 1999.12.10., 1.o.

      (4)  HL L 68., 2006.3.8., 15. o.

      (5)  HL L 236., 2006.8.31., 1. o.

      (6)  HL L 255., 2007.9.29., 1. o.

      (7)  HL L 6., 2009.1.10., 1. o.

      (8)  HL L 168., 2010.7.2., 1. o.

      (9)  HL L 277., 2001.8.23., 1. o.

      (10)  HL L 68., 2006.3.8., 6. o.

      (11)  HL L 270., 2006.9.29., 1. o.

      (12)  HL L 288., 2007.11.6., 1. o.

      (13)  HL C 215., 2009.9.9., 19. o.

      (14)  A 367/2001/EK rendelet (10) preambulumbekezdése.


title: A Bizottság (EU) 2015/909 végrehajtási rendelete (2015. június 12.) a vasúti szolgáltatások működtetésével kapcsolatban közvetlenül felmerülő költségek kiszámításának módjairól (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               13.6.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 148/17

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/909 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. június 12.)
   a vasúti szolgáltatások működtetésével kapcsolatban közvetlenül felmerülő költségek kiszámításának módjairól
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló, 2012. november 21-i 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 31. cikke (3) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A hálózat intenzívebb használatából adódó gyakoribb felújítás vagy karbantartás szükségességét figyelembe lehet venni a közvetlen költségek kiszámítása során, amennyiben biztosítva van, hogy csak a vasúti szolgáltatások működtetésével kapcsolatban közvetlenül felmerülő költségeket számítják ide.

               (2)

               A pályahálózat-működtetők olyan korlátozó körülmények között kötelesek működtetni a hálózatokat, amelyek akadályozzák a hatékony irányítást és költségellenőrzést. A tagállamok számára ezért biztosítani kell azt a lehetőséget, hogy a hatékony szolgáltatásnyújtás költségeinek megfelelő szinten határozzák meg a közvetlen költségeket.

               (3)

               A pályahasználati díjaknak a vasúti szolgáltatásokkal kapcsolatban közvetlenül felmerülő költségek szintjén való meghatározása nem vezethet olyan helyzethez, amelyben a pályahálózat-működtető számára a vasúti szolgáltatás működtetése nettó pénzügyi veszteséggel vagy nyereséggel jár.

               (4)

               A bekerülési eszközértékeknek azokon az összegeken kell alapulniuk, melyeket a pályahálózat-működtető az eszközök beszerzéséért kifizetett, feltéve, hogy ezek az összegek továbbra is a pályahálózat-működtető kötelezettségének számítanak.

               (5)

               Nem megengedhető, hogy a pályahálózat-működtető számára megtérüljön egy eszközberuházás költsége, amennyiben a pályahálózat-működtető nem köteles visszafizetni ezt a költséget.

               (6)

               Mivel a vasúti szolgáltatások működtetésével kapcsolatban közvetlenül felmerülő költségek kiszámítási módjait az egész Unióban alkalmazni kell, azoknak összhangban kell lenniük az infrastruktúrára vonatkozó jelenlegi költségelszámolási rendszerekkel és a pályahálózat-működtetők által alkalmazott költségadatokkal.

               (7)

               A becsült költségek és teljesítményszintek alkalmazása a szokásos üzleti körülmények között nem vezethet a közvetlen költségek és a pályahasználati díjak emelkedéséhez, vagyis a hálózat nem hatékony használatához. Ezért a bekerülési eszközértékeket kell alkalmazni, és a jelenlegi értékeket csak akkor lehet figyelembe venni, ha a bekerülési eszközértékek nem állnak rendelkezésre vagy ha a jelenlegi értékek alacsonyabbak. Alternatív lehetőségként becsült vagy helyettesítő értékek, becsült költségek és teljesítményszintek alkalmazhatók abban az esetben, ha a pályahálózat-működtető igazolja az igazgatási szerv számára, hogy hogyan állapította meg őket, valamint hogy objektíven állapította meg őket.

               (8)

               A pályahálózat-működtető csak olyan költségeket vehet figyelembe a közvetlen költségek kiszámítása során, amelyekről objektíven és megalapozottan bizonyítani tudja, hogy közvetlenül a vasúti szolgáltatások működtetésével kapcsolatban merültek fel. Például a pálya menti jelzések és jelzőszekrények kopása és elhasználódása nem függ a forgalom mértékétől, ezért ezekre nem vonatkozhat közvetlen költségen alapuló díj (2). Ezzel szemben az olyan részek, mint például a kitérők esetében az infrastruktúra a vasúti szolgáltatások működtetéséből adódóan kopásnak és elhasználódásnak van kitéve, ezért ezekre részben vonatkozhat közvetlen költségen alapuló díj. Mivel a vonatokon és az infrastruktúrában is egyre elterjedtebb az érzékelők használata, ezek további információkat nyújthatnak a vasúti szolgáltatásból adódó tényleges kopásról és elhasználódásról.

               (9)

               A Bíróság ítéletet hozott a vasúti szolgáltatások működtetésével kapcsolatban közvetlenül felmerülő költségek kiszámításáról (3). E rendelet figyelembe veszi az említett ítéletet.

               (10)

               Az áramszolgáltató rendszer, például a vezetékek és a transzformátorok általában nincsenek kitéve a vasúti szolgáltatás működtetésével kapcsolatos kopásnak és elhasználódásnak. Ezeket az elemeket súrlódás és egyéb hatások sem érik a vasúti szolgáltatás működtetéséből adódóan. Ezért az áramszolgáltató rendszerrel összefüggő költségeket nem lehet figyelembe venni a vasúti szolgáltatások működtetésével kapcsolatban közvetlenül felmerülő költségek kiszámítása során. A villamos vontatást alkalmazó vonatok azonban az érintkező komponens (a felsővezeték vagy az áramvezető harmadik sín) kopását okozzák a súrlódás és az általuk előidézett villamos ívek miatt. Következésképpen ezen érintkező komponensek karbantartási és felújítási költségeinek egy részét a vasúti szolgáltatások működtetésével kapcsolatban közvetlenül felmerülő költségnek lehet tekinteni. Az elektromos és mechanikus igénybevétellel járó közlekedés közvetlen következményeként a felsővezetéki rendszer többi elemének minősége is romolhat, ami karbantartási és felújítási költségeket eredményezhet.

               (11)

               Egyes járművek és vasútvonalak használata bizonyos tervezési jellemzőik miatt a vasúti szolgáltatások működtetésével kapcsolatban közvetlenül felmerülő költségek eltérő szintjét eredményezi. Ezen eltérések figyelembevétele érdekében a tagállamok engedélyezhetik pályahálózat-működtetőik számára, hogy többek között a bevált nemzetközi gyakorlatnak megfelelően módosítsák az átlagos közvetlen költségeket.

               (12)

               Közismert gazdasági alapelv, hogy a határköltségeken alapuló felhasználói díjak biztosítják a rendelkezésre álló infrastruktúra-kapacitás lehető leghatékonyabb kihasználását. Ezért a pályahálózat-működtető dönthet úgy, hogy a határköltségek helyettesítő értékét alkalmazza a vasúti szolgáltatások működtetésével kapcsolatban közvetlenül felmerülő költségek kiszámításához.

               (13)

               Ezenfelül a nemzetközi gyakorlatban (4) kialakultak bevált módszerek és modellek az infrastruktúra-használat határköltségeinek kiszámítására, így például az ökonometriai vagy a mérnöki modellezés. Ugyanakkor a bevált nemzetközi gyakorlat további fejlődés előtt áll, mivel további független – vagyis a pályahálózat-működtetőtől függetlenül, például az igazgatási szerv által ellenőrzött – elemzések és kutatások zajlanak, melyek például egy adott tagállamra vonatkozhatnak, tekintetbe véve az adott infrastruktúra sajátos jellemzőit. Ebből következően a pályahálózat-működtető számára lehetővé kell tenni, hogy a fent említett modelleket alkalmazza a vasúti szolgáltatások működtetésével kapcsolatban közvetlenül felmerülő költségek meghatározásához.

               (14)

               Az ökonometriai vagy a mérnöki modellezés különböző módjai révén nagyobb pontosság érhető el az infrastruktúra-használat közvetlen költségeinek vagy határköltségeinek kiszámítása során. A költségek modellezése azonban jobb minőségű adatokat és nagyobb szakértelmet követel meg, mint azok a módszerek, amelyek egyes nem elszámolható költségkategóriáknak a teljes költségekből való kivonásán alapulnak. Ezenkívül előfordulhat, hogy az igazgatási szervek még nem képesek ellenőrizni, hogy egy konkrét számítás megfelel-e a 2012/34/EU irányelv rendelkezéseinek. Következésképpen ezen magasabb szintű követelmények teljesülése esetén a pályahálózat-működtető számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a közvetlen költségeket ökonometriai vagy mérnöki modellezés vagy a kettő kombinációja segítségével számítsa ki.

               (15)

               Az igazgatási szervek számára lehetővé kell tenni annak ellenőrzését, hogy a különböző díjképzési elveket a pályahálózat-működtető által rendelkezésre bocsátott információknak megfelelően, következetesen alkalmazták-e. Ezért a 2012/34/EU irányelv IV. melléklete előírja a pályahálózat-működtetők számára, hogy hálózati üzletszabályzatukban ismertessék az általuk alkalmazott módszert, szabályokat és adott esetben díjtáblázatokat mind a költségek, mind pedig a díjak tekintetében.

               (16)

               Különböző nemzetközi tanulmányok (5) keretében, a pályahálózat-működtetőkkel szoros együttműködésben sor került a közvetlen egységköltségek értékének kiszámítására. Bár ezek a tanulmányok a tagállamokban használt több különböző módszert elemeztek az eltérő járműpark-összetételek és célállomások vonatkozásában, a vonatkilométerre vetített egységköltségek értéke több esetben 2 EUR alatt volt az 1 000 tonnás vonatok egy vonatkilométere tekintetében (2005-ös árakon és árfolyamokon, a megfelelő árindex alkalmazásával). Az igazgatási szervek adminisztratív terheinek csökkentése érdekében nem szükséges ilyen pontosságot alkalmazni a közvetlen költségek kiszámítása során, amennyiben azok értéke a fent említett szint alatt marad.

               (17)

               Különböző okok (úgy mint a termelékenység növekedése, az új technológiák elterjedése vagy a költségekkel kapcsolatos okozati viszonyok jobb megértése) miatt a közvetlen költségek kiszámítását rendszeresen aktualizálni kell vagy felül kell vizsgálni, többek között a bevált nemzetközi gyakorlatokkal összhangban.

               (18)

               Mivel a vasúti társaságoknak kiszámítható díjképzési rendszerekre van szükségük és ésszerű elvárásaik vannak az infrastruktúra-díjak fejlődésével kapcsolatban, amennyiben az igazgatási szerv előírja, a pályahálózat-működtetőknek bevezetési tervet kell készíteniük a vasúti szolgáltatásokat működtető vasúti társaságok számára, amelyek a díjaik jelentős emelkedését tapasztalhatják a jelenlegi kiszámítási módok alkalmazásának felülvizsgálatát követően.

               (19)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2012/34/EU irányelv 62. cikkének (1) bekezdésében említett bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Tárgy és hatály
   (1)   Ez a rendelet a vasúti szolgáltatások működtetésével kapcsolatban közvetlenül felmerülő költségek kiszámítási módjait állapítja meg a 2012/34/EU irányelv 31. cikkének (3) bekezdésében említett, a minimális hozzáférési csomagért és a kiszolgáló létesítményekhez való hozzáférést biztosító infrastruktúráért fizetendő díjak meghatározása céljából.
   (2)   E rendeletet a 2012/34/EU irányelv 8. cikkében meghatározott, az infrastruktúra finanszírozására és a pályahálózat-működtető bevételeinek és kiadásainak egyensúlyára vonatkozó rendelkezések sérelme nélkül kell alkalmazni.
   2. cikk
   Fogalommeghatározások
   E rendelet alkalmazásában:
   1.   „közvetlen költség”: a vasúti szolgáltatások működtetésével kapcsolatban közvetlenül felmerülő költség;
   2.   „közvetlen egységköltség”: egy vonat vonatkilométerre, járműkilométerre, bruttó tonnakilométerre vagy ezek kombinációjára vetített közvetlen költsége;
   3.   „költséghely”: a pályahálózat-működtető számviteli rendszerén belüli gazdasági egység, amelyhez a költségeket hozzárendelik abból a célból, hogy egy piacképes szolgáltatás közvetlen vagy közvetett költségeit elszámolják.
   3. cikk
   Az egész hálózatra vonatkozó közvetlen költségek
   (1)   Az egész hálózatra vonatkozó közvetlen költségeket egyrészt a minimális hozzáférési csomag szolgáltatásaiért és a kiszolgáló létesítményekhez való hozzáférést biztosító infrastruktúráért fizetendő költségek, másrészt a 4. cikkben említett nem elszámolható költségek különbségeként kell kiszámítani.
   (2)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a pályahálózat-működtetőnek a hatékony szolgáltatásnyújtás költségeit kell alkalmaznia az (1) bekezdésben említett, egész hálózatra vonatkozó közvetlen költségek kiszámítása céljából.
   (3)   Az egész hálózatra vonatkozó közvetlen költségek kiszámításához alkalmazott eszközértékeknek a bekerülési értékeken, illetve ha utóbbiak nem állnak rendelkezésre, vagy ha a jelenlegi értékek alacsonyabbak, a jelenlegi értékeken kell alapulniuk. Az eszközök bekerülési értékének a pályahálózat-működtető által az adott eszközök beszerzése idején kifizetett és dokumentált összegeken kell alapulnia. Olyan adósságelengedés esetén, melynek során a pályahálózat-működtető adósságait részben vagy teljesen átvállalta egy másik gazdálkodó egység, a pályahálózat-működtetőnek az adósságelengedés vonatkozó részét az eszközértékek és a megfelelő, egész hálózatra vonatkozó közvetlen költségek csökkentésére kell felhasználnia. Az első mondattól eltérve a pályahálózat-működtető többek között becsült értékeket, jelenlegi értékeket vagy helyettesítő értékeket is alkalmazhat, amennyiben azok átlátható, megbízható és objektív módon mérhetők és az igazgatási szerv számára megfelelően indokolhatók.
   (4)   A 4. cikk sérelme nélkül és amennyiben a pályahálózat-működtető átlátható, megbízható és objektív módon mérni és igazolni tudja többek között a bevált nemzetközi gyakorlat alapján, hogy a költségek a vasúti szolgáltatások működtetésével kapcsolatban közvetlenül merültek fel, a pályahálózat-működtető az egész hálózatra vonatkozó közvetlen költségek kiszámítása során figyelembe veheti különösen a következő költségeket:

               a)

               egy pályaszakasz nyitva tartásához szükséges személyzeti költségek, amennyiben egy kérelmező egy adott vasúti szolgáltatást a szakasz rendes nyitvatartási idején kívül kíván működtetni;

               b)

               a vasúti szolgáltatásból adódóan kopásnak és elhasználódásnak kitett kitérők infrastruktúrájára, többek között a váltókra és a keresztezésekre eső költségrész;

               c)

               a felsővezeték vagy az áramvezető harmadik sín vagy mindkettő és a felsővezetéki tartószerkezet felújításával és karbantartásával kapcsolatos költségrész, amely közvetlenül a vasúti szolgáltatások működtetéséből adódik;

               d)

               a vasúti menetvonalak kiosztásához és a menetrend elkészítéséhez szükséges személyzeti költségek, olyan mértékig, ameddig azok közvetlenül a vasúti szolgáltatások működtetéséből erednek.

         (5)   Az e cikk szerint a számításhoz használt költségeknek a pályahálózat-működtető által teljesített vagy becsült ráfordításokon kell alapulniuk. Az e cikk szerint kiszámított költségeket következetesen ugyanannak az időszaknak az adatai alapján kell mérni vagy megbecsülni.
   4. cikk
   Nem elszámolható költségek
   (1)   A pályahálózat-működtető az egész hálózatra kiterjedő közvetlen költségek kiszámítása során nem vehet figyelembe bizonyos költségeket, különösen az alábbiakat:

               a)

               egy pályaszakaszon való szolgáltatásnyújtáshoz kapcsolódó állandó költségek, amelyek a pályahálózat-működtetőnél vonatforgalom hiányában is fennállnak;

               b)

               olyan költségek, amelyek nem kapcsolódnak a pályahálózat-működtetőnél felmerülő ráfordításokhoz. A minimális hozzáférési csomag szolgáltatásainak nyújtásával és a kiszolgáló létesítményekhez való hozzáférést biztosító infrastruktúrával közvetlenül össze nem függő költségek és költséghelyek;

               c)

               a földterület és más állóeszközök beszerzési, értékesítési, bontási, kármentesítési, rekultivációs és bérleti költségei;

               d)

               a hálózat egészére kiterjedő általános költségek, a béreket és nyugdíjakat is beleértve;

               e)

               finanszírozási költségek;

               f)

               a technológiai fejlődéshez vagy elavuláshoz kapcsolódó költségek;

               g)

               az immateriális javak költségei;

               h)

               a pálya menti érzékelők, kommunikációs és jelzőberendezések költségei, amennyiben azok nem közvetlenül a vasúti szolgáltatások működtetésével kapcsolatban merültek fel;

               i)

               az információs berendezések és a nem pálya menti kommunikációs vagy telekommunikációs berendezések költségei;

               j)

               az egyedi vis maior esetekkel, balesetekkel és szolgáltatási fennakadásokkal kapcsolatos költségek a 2012/34/EU irányelv 35. cikkének sérelme nélkül;

               k)

               a vontatási áramot biztosító áramszolgáltató berendezéssel kapcsolatos költségek, amennyiben azok nem közvetlenül a vasúti szolgáltatások működtetésével kapcsolatban merültek fel. Az áramszolgáltató berendezést nem használó vasúti szolgáltatások működtetésével kapcsolatos közvetlen költségek nem tartalmazhatják az áramszolgáltató berendezés használatának költségeit;

               l)

               a 2012/34/EU irányelv II. melléklete 1. pontjának f) alpontjában említett információk szolgáltatásával kapcsolatos költségek, amennyiben azok nem a vasúti szolgáltatások működtetésével kapcsolatban merültek fel;

               m)

               a 2012/34/EU irányelv 31. cikkének (5) bekezdésében és 32. cikkének (4) bekezdésében említett differenciált díjakat alkalmazó rendszerek adminisztratív költségei;

               n)

               olyan értékcsökkenés, melyet nem az infrastruktúrának a vasúti szolgáltatások működtetéséből adódó tényleges kopása és elhasználódása alapján állapítottak meg;

               o)

               a polgári infrastruktúra karbantartásával és felújításával kapcsolatos költségrész, amely nem közvetlenül a vasúti szolgáltatások működtetésével kapcsolatban merült fel.

         (2)   Ha a pályahálózat-működtető olyan támogatásban részesült bizonyos infrastrukturális beruházások megvalósítása céljából, amelyet nem köteles visszafizetni, és ha ezeket a beruházásokat figyelembe vették a közvetlen költségek kiszámítása során, akkor 2012/34/EU irányelv 32. cikkének sérelme nélkül ezen beruházások költségei nem emelhetik a díjak szintjét.
   (3)   Az e cikk értelmében a számításból kizárt költségeket a 3. cikk (5) bekezdésében említett időszakra vonatkozóan kell mérni vagy megbecsülni.
   5. cikk
   A közvetlen egységköltségek kiszámítása és módosítása
   (1)   A pályahálózat-működtetőnek az egész hálózatra vonatkozó átlagos közvetlen egységköltségek kiszámítása során a következő eljárást kell követnie: az egész hálózatra vonatkozó közvetlen költségeket el kell osztania a becsült vagy ténylegesen megtett járműkilométerek, vonatkilométerek vagy bruttó tonnakilométerek teljes számával.
   Alternatív megoldásként, amennyiben a pályahálózat-működtető a 2012/34/EU irányelv 55. cikkében említett igazgatási szerv számára igazolni tudja, hogy a (2) bekezdésben említett értékek vagy paraméterek jelentősen eltérnek a hálózata különböző részeiben, az említett részekre kell felosztania a hálózatát és ezekre vonatkozóan kell kiszámítania az átlagos közvetlen egységköltséget a következő eljárással: az egyes részekre vonatkozó közvetlen költségeket el kell osztania a becsült vagy ténylegesen megtett járműkilométerek, vonatkilométerek vagy bruttó tonnakilométerek teljes számával. A becslés időszaka több évet is lefedhet.
   Az átlagos közvetlen egységköltség kiszámítása céljából a pályahálózat-működtető a járműkilométerek, vonatkilométerek és bruttó tonnakilométerek kombinációját is alkalmazhatja, amennyiben ez a számítási mód nem változtatja meg a vasúti szolgáltatás működtetésével fennálló közvetlen ok-okozati összefüggést. A 3. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül a pályahálózat-működtető tényleges vagy becsült költségeket is alkalmazhat.
   (2)   Az infrastruktúrát érintő különböző szintű kopás és elhasználódás figyelembevétele érdekében a tagállamok engedélyezhetik a pályahálózat-működtetők számára az átlagos közvetlen egységköltségek módosítását az alábbiak közül egy vagy több paraméter alapján:

               a)

               a vonat hossza és/vagy a vonatot alkotó járművek száma;

               b)

               a vonat tömege;

               c)

               a jármű típusa, különösen annak rugózatlan tömege;

               d)

               a vonat sebessége;

               e)

               a motoros egység vonóereje;

               f)

               a tengelyterhelés és/vagy a tengelyek száma;

               g)

               a lapos kerekek feljegyzett száma vagy a kerekek csúszása ellen védő berendezés hatékony alkalmazása;

               h)

               a járművek függőleges merevsége és a pályára ható vízszintes erők;

               i)

               a fogyasztott és mért elektromos áram, illetve az áramszedők vagy érintkezők dinamikája, mint a felsővezeték vagy az áramvezető sín kopását és elhasználódását okozó, a díjban figyelembe vehető paraméter;

               j)

               a pálya paraméterei, különösen a pálya sugarai;

               k)

               bármely más, költségekkel kapcsolatos paraméter, ha a pályahálózat-működtető igazolni tudja az igazgatási szerv számára, hogy az összes vonatkozó paraméter – beleértve adott esetben a módosított paramétereket is – mérése és rögzítése objektív módon történt.

         (3)   A közvetlen egységköltségek módosítása nem okozhatja a 3. cikk (1) bekezdésében említett egész hálózatra vonatkozó közvetlen költségek emelkedését.
   (4)   A pályahálózat-működtető kezdeményezésére történő, menetrendi vagy egyéb vonatelterelésekből adódó többletköltségeket nem lehet beszámítani az ezen vasúti szolgáltatások működtetésével kapcsolatban közvetlenül felmerülő költségek közé. Az első mondat nem alkalmazandó, ha pályahálózat-működtető megtéríti a vasúti társaság számára ezeket a többletköltségeket vagy ha az elterelés a 2012/34/EU irányelv 46. cikke szerinti összehangolási eljárásból fakad.
   (5)   Az e cikk szerinti számításokhoz alkalmazott járműkilométerek, vonatkilométerek és bruttó tonnakilométerek teljes számát vagy ezek kombinációját a 3. cikk (5) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozóan kell mérni vagy megbecsülni.
   6. cikk
   A költségek modellezése
   A 3. cikk (1) bekezdésétől és az 5. cikk (1) bekezdésének első mondatától eltérve a pályahálózat-működtető a közvetlen egységköltségeket szilárdan alátámasztható ökonometriai vagy mérnöki költségmodellek alapján is kiszámíthatja, feltéve, hogy igazolni tudja az igazgatási szerv számára, hogy a közvetlen egységköltségek csak a vasúti szolgáltatások működtetésével kapcsolatban közvetlenül felmerülő költségeket foglalják magukban és különösen azt, hogy nem tartalmazzák a 4. cikkben felsorolt egyik költséget sem. Az igazgatási szerv felkérheti a pályahálózat-működtetőt arra, hogy összehasonlítás céljából számítsa ki a közvetlen egységköltségeket a 3. cikk (1) bekezdésének és az 5. cikk (1) bekezdésének alapján, illetve az első mondatban említett költségmodellek szerint.
   7. cikk
   Egyszerűsített ellenőrzés
   (1)   Amennyiben az egész hálózatra vonatkozó, a 3. cikk (1) bekezdésében említett közvetlen költségek vagy a 6. cikk szerinti modellek alapján kiszámított közvetlen költségek a referencia-időszakban megtett vonatkilométerek, járműkilométerek és/vagy bruttó tonnakilométerek számával való megszorzásuk után nem érik el a karbantartás és a felújítás teljes költségének 15 %-át vagy a karbantartási költségek 10 %-ának és a felújítási költségek 20 %-ának összegét, akkor az igazgatási szerv az egész hálózatra vonatkozó közvetlen költségeknek a 2012/34/EU irányelv 56. cikkének (2) bekezdésében említett ellenőrzését egyszerűsített eljárással is elvégezheti. A tagállamok megemelhetik az e bekezdés szerinti százalékos arányokat, legfeljebb azok kétszeres értékére.
   (2)   Az igazgatási szerv az e cikk (1) bekezdésében említett egyszerűsített ellenőrzési eljárást alkalmazhatja az átlagos közvetlen egységköltségeknek az 5. cikk (1) bekezdése szerinti számítása és az átlagos közvetlen egységköltségeknek az 5. cikk (2) bekezdése szerinti módosítása és/vagy a 6. cikk szerinti költségmodellezés esetében, ha az átlagos közvetlen költség egy 1 000 tonnás vonat vonatkilométerére számítva nem haladja meg a 2 EUR összeget (2005-ös árakon és árfolyamokon, a megfelelő árindex alkalmazásával).
   (3)   Az (1) és (2) bekezdés szerinti egyszerűsített ellenőrzési eljárásokat egymástól függetlenül kell alkalmazni. Az egyszerűsített ellenőrzést a 2012/34/EU irányelv 31. és 56. cikkének sérelme nélkül kell alkalmazni.
   (4)   Az egyszerűsített ellenőrzési eljárás részleteit az igazgatási szervnek kell meghatároznia.
   8. cikk
   A kiszámítási mód felülvizsgálata
   A pályahálózat-működtetőnek rendszeresen aktualizálnia kell a közvetlen költségek kiszámítási módszerét többek között a bevált nemzetközi gyakorlatok figyelembevételével.
   9. cikk
   Átmeneti rendelkezések
   A pályahálózat-működtetőnek legkésőbb 2017. július 3-ig be kell nyújtania a közvetlen költségek kiszámításának módszerét és adott esetben a bevezetési tervet az igazgatási szervnek.
   10. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   Ezt a rendeletet a 2015. augusztus 1-jétől kell alkalmazni.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. június 12-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 343., 2012.12.14., 32. o.

      (2)  A CATRIN című tanulmány összefoglaló áttekintést nyújt azokról a különböző szakvéleményekről, melyek hét uniós pályahálózat-működtető esetében vizsgálták az ökonometriai vasúti költségelemzésekben használt infrastruktúra-jellemzőket. A hét pályahálózat-működtetőből hat nem tekintette az ökonometriai költségelemzései szempontjából releváns jellemzőnek a forgalomirányítást vagy a jelzőszolgálatot (lásd: a CATRIN tanulmány 1. részének 13. táblázata, 40. o.).

      (3)  A Bíróság C-512/10. számú ítélete: Bizottság kontra Lengyelország, ECLI:EU:C:2013:338, 82., 83. és 84. bekezdés.

      (4)  A VTI (a svéd Nemzeti Közúti és Közlekedési Kutatóintézet) által koordinált CATRIN-tanulmány D1. része, 2008. március, 37–54. o. és 82–84. o.

      (5)  A Leedsi Egyetem által koordinált GRACE projekt D7. része, „Generalisation of marginal social cost estimates” (A társadalmi határköltségekre vonatkozó becslések általánosítása), 22–23. o.


title: A Bizottság (EU) 2015/1596 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 21.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Montes de Toledo [OEM])

text:
               24.9.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 248/40

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1596 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. szeptember 21.)
   az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Montes de Toledo [OEM])
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Spanyolország kérelmét, amely az 593/2010/EU rendelettel (2) módosított 1187/2000/EK bizottsági rendelet (3) alapján bejegyzett „Montes de Toledo” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul.

               (2)

               A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet (4) az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               (3)

               A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A „Montes de Toledo” (OEM) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosítása jóváhagyásra kerül.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. szeptember 21-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Phil HOGAN

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

      (2)  A Bizottság 2010. július 6-i 593/2010/EU rendelete az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítások jóváhagyásáról [Montes de Toledo (OEM)] (HL L 172., 2010.7.7., 1. o.)

      (3)  A Bizottság 2000. június 5-i 1187/2000/EK rendelete az egyes neveknek a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 2081/92/EGK tanácsi rendeletben foglalt, oltalom alatt álló földrajzi jelzések és eredetmegjelölések nyilvántartásába való bejegyzéséről szóló 2400/96/EK rendelet mellékletének kiegészítéséről (HL L 133., 2000.6.6., 19. o.).

      (4)  HL C 147., 2015.5.5., 16. o.


title: A Bizottság (EU) 2016/473 végrehajtási rendelete (2016. március 31.) az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 244. alkalommal történő módosításáról

text:
               1.4.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 85/30

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/473 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. március 31.)
   az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 244. alkalommal történő módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló, 2002. május 27-i 881/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjára és 7a. cikkének (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

               (2)

               2016. március 28-án az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának (ENSZ BT) szankcióbizottsága úgy határozott, hogy egy természetes személyt felvesz az azon személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó listájára, amelyekre vonatkozóan a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell. A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

               (3)

               Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek haladéktalanul hatályba kell lépnie,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 881/2002/EK rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. március 31-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

            a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat vezetője

      (1)  HL L 139., 2002.5.29., 9. o.

      MELLÉKLET
      A 881/2002/EK rendelet I. mellékletének „Természetes személyek” része a következő bejegyzéssel egészül ki:

         „Nayef Salam Muhammad Ujaym Al-Hababi (más néven a) Nayf Salam Muhammad Ujaym al-Hababi; b) Faruq al-Qahtani; c) Faruq al-Qatari; d) Farouq al-Qahtani al Qatari; e) Sheikh Farooq al-Qahtani; f) Shaykh Imran Farouk; g) Sheikh Faroq al-Qatari). Születési ideje: a) 1981; b) 1980 körül. Születési helye: Szaúd-Arábia. Állampolgársága: a) szaúd-arábiai; b) katari. Útlevélszáma: 592667 (2007. május 3-án kibocsátott katari útlevél). Címe: Afganisztán (2009 óta). A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2016.3.28.”


title: A Bizottság (EU) 2015/135 végrehajtási rendelete ( 2015. január 28. ) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               29.1.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 23/11

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/135 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. január 28.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. január 28-án.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET

         Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  EG

                  362,8

                  MA

                  99,0

                  TR

                  128,7

                  ZZ

                  196,8

                  0707 00 05

                  JO

                  229,9

                  TR

                  192,7

                  ZZ

                  211,3

                  0709 91 00

                  EG

                  122,4

                  ZZ

                  122,4

                  0709 93 10

                  EG

                  165,4

                  MA

                  226,4

                  TR

                  233,5

                  ZZ

                  208,4

                  0805 10 20

                  EG

                  47,9

                  IL

                  78,7

                  MA

                  55,0

                  TN

                  52,5

                  TR

                  77,7

                  ZZ

                  62,4

                  0805 20 10

                  IL

                  148,1

                  MA

                  90,6

                  ZZ

                  119,4

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  EG

                  74,4

                  IL

                  100,6

                  MA

                  133,5

                  TR

                  126,1

                  ZZ

                  108,7

                  0805 50 10

                  TR

                  56,2

                  ZZ

                  56,2

                  0808 10 80

                  BR

                  59,3

                  CL

                  89,3

                  MK

                  26,7

                  US

                  161,6

                  ZZ

                  84,2

                  0808 30 90

                  CL

                  316,1

                  US

                  138,7

                  ZZ

                  227,4

         (1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Bizottság (EU) 2015/1597 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 23.) a 615/2014/EU végrehajtási rendelettől az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazathoz kapcsolódó munkaprogramok görögországi kedvezményezett szervezetei részére folyósítandó előleg első részletének 2015. évi kifizetési határideje tekintetében való eltérésről

text:
               24.9.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 248/41

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1597 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. szeptember 23.)
   a 615/2014/EU végrehajtási rendelettől az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazathoz kapcsolódó munkaprogramok görögországi kedvezményezett szervezetei részére folyósítandó előleg első részletének 2015. évi kifizetési határideje tekintetében való eltérésről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke b) pontjára,
   mivel:

               (1)

               A 611/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 7. cikke (1) bekezdésének megfelelően az 1308/2013/EU rendelet 29. cikkének (1) bekezdésében említett, az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazat támogatását érintő munkaprogramok első hároméves időszaka 2015. április 1-jén vette kezdetét.

               (2)

               A 615/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) 3. cikkének (2) bekezdése értelmében a tagállamok a jóváhagyott munkaprogramok első végrehajtási évére vonatkozóan 2015. május 31-ig folyósítják a kedvezményezett szervezetek részére fizetendő előleg összegének első részletét. Az említett rendelet 4. cikkének (1) bekezdése szerint a szóban forgó előlegek nyújtásának feltétele, hogy a kedvezményezett szervezet biztosítékot helyezzen letétbe.

               (3)

               Görögországban a fennálló gazdasági és pénzügyi helyzet következtében egyes jóváhagyott munkaprogramokat fel kellett függeszteni, mert a kedvezményezett szervezetek nem tudták időben letétbe helyezni az előírt biztosítékot. Görögország így nem tudta 2015. május 31-ig folyósítani az érintett programok részére az első részletet.

               (4)

               E helyzetre tekintettel, illetve a jóváhagyott munkaprogramok hiánytalan végrehajtásának lehetővé tétele érdekében helyénvaló a 615/2014/EU végrehajtási rendelet 3. cikkének (2) bekezdésétől eltérve engedélyezni Görögország számára, hogy 2015. október 15-ig folyósítsa az esedékes első részleteket.

               (5)

               A mihamarabbi végrehajtás érdekében e rendeletnek a kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie.

               (6)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Görögország esetében a 2015. év tekintetében a 615/2014/EU végrehajtási rendelet 3. cikke (2) bekezdésének első mondatában említett határidő 2015. október 15.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. szeptember 23-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  A Bizottság 2014. március 11-i 611/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az olívaolaj-ágazatot és az étkezési olajbogyót termesztő ágazatot érintő támogatási programok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 168., 2014.6.7., 55. o.).

      (3)  A Bizottság 2014. június 6-i 615/2014/EU végrehajtási rendelete az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek, valamint az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az olívaolaj- és az étkezésiolajbogyó-ágazat támogatásához kapcsolódó munkaprogramok tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 168., 2014.6.7., 95. o.).