title: A Tanács 723/2011/EU végrehajtási rendelete ( 2011. július 18. ) a 91/2009/EK rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára történő kiterjesztéséről

text:
               26.7.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 194/6

         A TANÁCS 723/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2011. július 18.)
   a 91/2009/EK rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára történő kiterjesztéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 13. cikkére,
   tekintettel az Európai Bizottságnak (a továbbiakban: Bizottság) a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,
   mivel:
   1.   ELJÁRÁS

   1.1.   Hatályos intézkedések

               (1)

               A 91/2009/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) a Tanács 85 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára valamennyi, az említett rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében és 1. mellékletében nem említett vállalat esetében. A továbbiakban ezen intézkedések elnevezése „hatályban lévő intézkedések”, az eredeti rendelettel elrendelt intézkedéseket eredményező vizsgálaté pedig „eredeti vizsgálat”.

         1.2.   A vizsgálat hivatalból történő megindítása

               (2)

               Az eredeti vizsgálatot követően a Bizottság rendelkezésére álló bizonyítékok azt mutatták, hogy a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek (a továbbiakban: érintett termék) behozatalára kivetett dömpingellenes intézkedéseket Malajziában történő átrakodás útján kijátsszák.

               (3)

               A Bizottság rendelkezésére álló prima facie bizonyíték azt mutatta, hogy a hatályban lévő intézkedések elrendelését követően a Kínai Népköztársaságból és a Malajziából származó, az Unióba irányuló kivitel következményeként a kereskedelem szerkezete jelentős mértékben megváltozott, ami valószínűleg a hatályban lévő intézkedések elrendelésével indokolható. Egy ilyen jellegű változásnak semmilyen más megfelelő magyarázata és indoka nem volt, mint a hatályban lévő intézkedések elrendelése.

               (4)

               A bizonyíték rámutatott továbbá arra a tényre, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatása a mennyiségek és az árak tekintetében egyaránt csorbát szenved. Bebizonyosodott, hogy a Malajziából érkező megnövekedett behozatal esetében az eredeti vizsgálatban megállapított, kárt nem okozó áraknál jóval alacsonyabb árakat alkalmaztak.

               (5)

               Végül bizonyíték volt arra, hogy a Malajziából származó egyes vas vagy acél kötőelemek árait dömpingelték az eredeti vizsgálat során a hasonló termékre megállapított rendes értékhez képest.

               (6)

               Miután a tanácsadó bizottsággal való konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő prima facie bizonyíték áll rendelkezésre a vizsgálatnak az alaprendelet 13. cikke szerinti megindításához, a Bizottság a 966/2010/EU rendelettel (3) (a továbbiakban: a vizsgálatot megindító rendelet) hivatalból vizsgálatot indított. Az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének alapján a Bizottság a vizsgálatot megindító rendelettel utasította a vámhatóságokat is, hogy vegyék nyilvántartásba a Malajziában feladott egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalait.

         1.3.   Vizsgálat

               (7)

               A Bizottság hivatalosan értesítette Kína és Malajzia hatóságait, a szóban forgó országok exportáló gyártóit és kereskedőit, az ismert érintett uniós importőröket és az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálat megindításáról. Kérdőíveket küldött azoknak a kínai és malajziai gyártóknak/exportőröknek, amelyeket ismert, illetve azoknak, amelyek jelentkeztek a vizsgálatot megindító rendelet (19) preambulumbekezdésében megállapított határidőkön belül. Uniós importőröknek is küldtek kérdőívet. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és a vizsgálatot megindító rendeletben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek.

               (8)

               Malajziából 19 exportáló gyártó, Kínából három exportáló gyártói csoport, az Unióból pedig három független importőr jelentkezett. Több más vállalat is felvette a kapcsolatot a Bizottsággal, de ezek azt állították, hogy nem vettek részt a vizsgálat tárgyát képező termék gyártásában, illetve kivitelében.

               (9)

               A Menara Kerjaya Fasteners Sdn. Bhd., a TR Formac Sdn. Bhd. és az Excel Fastener Manufacturing Sdn. Bhd. kivételével a következő vállalatok küldték vissza a kitöltött kérdőíveket, majd ezt követően ellenőrző látogatásokra került sor telephelyeiken:

                  Malajziai exportáló gyártók:

                           —

                           Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd, Penang,

                           —

                           Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd, Ipoh,

                           —

                           MCP Precision Sdn. Bhd, Penang,

                           —

                           HBS Fasteners Sdn. Bhd, Klang,

                           —

                           TZ Fasteners (M) Sdn. Bhd, Klang,

                           —

                           Menara Kerjaya Fasteners Sdn. Bhd, Penang,

                           —

                           Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd, Penang,

                           —

                           Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd, Penang,

                           —

                           Grand Fasteners Sdn. Bhd, Klang,

                           —

                           Jinfast Industries Sdn. Bhd, Penang,

                           —

                           Andfast Malaysia Sdn. Bhd, Ipoh,

                           —

                           ATC Metal Industrial Sdn. Bhd, Klang,

                           —

                           Pertama Metal Industries Sdn. Bhd, Shah Alam,

                           —

                           Excel Fastener Manufacturing Sdn. Bhd, Ipoh,

                           —

                           TI Metal Forgings Sdn. Bhd, Ipoh,

                           —

                           TR Formac (Malaysia) Sdn. Bhd, Klang,

                           —

                           United Bolt and Nut Sdn. Bhd, Seremban,

                           —

                           Power Steel and Electro Plating Sdn. Bhd, Klang,

                           —

                           KKC Fastener Industry Sdn. Bhd, Melaka.

         1.4.   Vizsgálati időszak

               (10)

               A vizsgálati időszak a 2008. január 1. és 2010. szeptember 30. közötti időszakra terjedt ki. A vizsgálati időszakra vonatkozóan adatokat gyűjtöttek többek között a kereskedelem szerkezetét érintő állítólagos változás kivizsgálása céljából. Ami a 2009. október 1-jétől2010. szeptember 30-ig tartó időszakot illeti, részletesebb adatokat gyűjtöttek annak érdekében, hogy megállapítsák a hatályban lévő intézkedések javító hatásának lehetséges aláásását és a dömping fennállását.

         2.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

   2.1.   Általános szempontok

               (11)

               Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének alapján az intézkedések kijátszásának megállapítása érdekében folyamatosan vizsgálták azt, hogy megváltozott-e a kereskedelem szerkezete harmadik országok és az Unió között; ez a változás olyan gyakorlatból, eljárásból vagy munkából eredt-e, amelynek a vám kivetésén kívül nem volt elfogadható oka vagy gazdasági indoka; volt-e bizonyíték a kárra vagy arra, hogy a vám javító hatását a hasonló termék árai és/vagy mennyiségei tekintetében aláássák; volt-e bizonyíték a dömpingre a hasonló termékre előzőleg megállapított rendes értékhez viszonyítva, szükség esetén az alaprendelet 2. cikkének rendelkezései értelmében.

         2.2.   Az érintett termék és a hasonló termék

               (12)

               Az eredeti vizsgálatban meghatározott érintett termék: a 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 és ex 7318 22 00 KN-kód alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek, a rozsdamentes acélból készültek kivételével, pl. facsavarok (az állványcsavarok kivételével), önfúró csavarok, más csavarok és fejescsavarok fejjel (anyával vagy alátéttel is, de a legfeljebb 6 mm lyukátmérővel, tömör szelvényű rúdból, profilanyagból vagy huzalból alakított csavarok kivételével, és a vasúti sín szerkezeti anyagának rögzítéséhez használt csavarok és fejescsavarok kivételével), valamint alátétek.

               (13)

               A vizsgálat tárgyát képező termék megegyezik a (12) preambulumbekezdésben említettel, azonban – tekintet nélkül arra, hogy Malajziából származóként jelentették-e be – Malajziában adták fel.

               (14)

               A vizsgálat kimutatta, hogy a Kínai Népköztársaságból az Unióba exportált, és az Unióba Malajziából feladott vas vagy acél kötőelemek ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek és ugyanazon célra alkalmazzák őket, ennélfogva az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek kell őket tekinteni.

         2.3.   Az együttműködés mértéke és a kereskedelmi volumen meghatározása

               (15)

               A (9) preambulumbekezdésben említettek szerint Malajziából 19 exportáló gyártó, Kínából pedig három exportáló gyártó működött együtt azáltal, hogy visszaküldte a kitöltött kérdőíveket.

               (16)

               A kitöltött kérdőív benyújtását követően egy malajziai vállalat értesítette a Bizottságot arról, hogy megszüntette tevékenységét és ezért visszavonta együttműködését.

               (17)

               Számos más malajziai vállalat esetében a 18. cikk (1) bekezdésének alkalmazását találták indokoltnak a (32)–(60) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt.

               (18)

               Az együttműködő malajziai exportáló gyártók a vizsgálati időszak alatt a vizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló összes malajziai exportjának 55 %-át képviselték a COMEXT szerint. A teljes exportvolumen a COMEXT adatain alapult.

               (19)

               Alacsony szintű volt az együttműködés a kínai gyártók/exportőrök részéről, közülük csupán három küldte vissza a kitöltött kérdőívet. Ráadásul e vállalatok egyike sem exportálta az érintett terméket az Unióba vagy Malajziába. Ezért az együttműködő felek által benyújtott információk alapján nem lehetett ésszerűen meghatározni a Kínából származó érintett termékek exportvolumenét.

               (20)

               A fentiek figyelembevételével, az egyes vas vagy acél kötőelemek Unióba történő behozatalára, illetve az érintett termék Kínából Malajziába irányuló kivitelére vonatkozó megállapításokat részben a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni az alaprendelet 18. cikke értelmében. A COMEXT adatait használták fel a Kínából az Unióba történő összbehozatal volumenének meghatározásához. A kínai és malajziai nemzeti statisztikákat használták fel a Kínából Malajziába történő összkivitel mennyiségének meghatározásához. Az adatokat a malajziai vámhatóságok által szolgáltatott részletes import- és exportadatokkal is összevetették.

               (21)

               A malajziai és kínai statisztikákban rögzített importvolumenek az érintett terméknél vagy a vizsgálat tárgyát képező terméknél szélesebb körű termékcsoportra vonatkoztak. A kínai és malajziai kötőelemgyártókra vonatkozó COMEXT-adatokra és ellenőrzött adatokra való tekintettel azonban megállapítható, hogy az importvolumen jelentős részét az érintett termék tette ki. Ennek megfelelően ezeket az adatokat fel lehetett használni a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változások megállapításához és össze lehetett vetni más adatokkal, például azokkal, melyeket az együttműködő exportáló gyártók és importőrök szolgáltattak.

         2.4.   A kereskedelem szerkezetének megváltozása

               (22)

               Az érintett termék Kínából az Unióba történő behozatalai drasztikusan csökkentek az eredeti intézkedések 2009. januári bevezetését követően.

               (23)

               Másrészt azonban a vizsgálat tárgyát képező terméknek a Malajziából az Unióba történő teljes behozatala 2009-ben és 2010-ben jelentősen megnövekedett. Mind a COMEXT-adatok, mind pedig az együttműködő vállalatok által szolgáltatott exportadatok azt jelzik, hogy a Malajziából az Unióba irányuló export ezekben az években megnövekedett, míg az ezt megelőző években stabil volt.

               (24)

               Az 1. táblázat tartalmazza az egyes vas vagy acél kötőelemeknek a Kínából és Malajziából az Unióba behozott mennyiségeit az intézkedések 2009-es elrendelésétől kezdődően.

                  1.   táblázat

                  Az egyes vas vagy acél kötőelemek Unióba történő behozatalának alakulása az intézkedések elrendelése óta

                           Behozatal volumene (tonna)

                           2008

                           2009

                           2009.10.1.–2010.9.30.

                           Kínai Népköztársaság

                           432 049

                           64 609

                           27 000

                           Az összbehozatal megoszlása

                           82,2 %

                           38,0 %

                           15,4 %

                           Malajzia

                           8 791

                           31 050

                           89 000

                           Az összbehozatal megoszlása

                           1,7 %

                           18,3 %

                           50,9 %

                              Forrás: COMEXT, malajziai és kínai statisztikák.

               (25)

               A fenti adatok világosan jelzik, hogy 2009 óta a malajziai exportőrök jóval többet értékesítettek, mint a kínai exportőrök és a volumen tekintetében a kínai exportőrök helyébe léptek az Unió piacán. Az intézkedések elrendelése óta a Kínából az Unióba irányuló behozatalok csökkenése jelentős (94 %).

               (26)

               A kötőelemek kivitelének drasztikus növekedése a Kínából a Malajziába irányuló export esetében is megfigyelhető ugyanezen időszak alatt: a 2008. évi viszonylag kis mennyiség (8 829 tonna) 89 471 tonnára emelkedett a vizsgálati időszakban.

                  2.   táblázat

                  Kötőelemek Kínából Malajziába történő behozatala 2008-tól

                           2008

                           2009

                           2009.10.1.–2010.9.30.

                           Behozatal (MT)

                           8 829

                           61 973

                           89 471

                              Éves változás (%)

                              600 %

                              45 %

                              Index (2008 = 100)

                              100

                              700

                              1 013

                              Forrás: malajziai vámstatisztikák.

               (27)

               Annak érdekében, hogy meg lehessen határozni az egyes vas vagy acél kötőelemek Kínából Malajziába irányuló kereskedelmi forgalmának tendenciáját, a malajziai és a kínai statisztikákat is figyelembe vették. Mind a malajziai, mind a kínai adatok kizárólag az érintett terméknél magasabb feldolgozottsági szintű termékcsoport esetében állnak rendelkezésre. A kínai és malajziai kötőelemgyártókra vonatkozó COMEXT-adatokra és ellenőrzött adatokra való tekintettel azonban megállapítható, hogy azok jelentős része az érintett termékre vonatkozott, így ezek az adatok figyelembe vehetők.

               (28)

               A malajziai együttműködő gyártók gyártási összvolumenének alakulása viszonylag stabil maradt a 2009-es intézkedések bevezetését megelőzően. A malajziai gyártók azóta azonban jelentősen növelték termelésüket.

                  3.   táblázat

                  A vizsgált termék malajziai együttműködő vállalatok általi előállítása

                           2008

                           2009

                           2009.10.1.–2010.9.30.

                           Termelés volumene (MT)

                           38 763

                           33 758

                           61 262

                              Forrás: az együttműködő gyártók által szolgáltatott információk.

         2.5.   A kereskedelem szerkezetének változására vonatkozó következtetés

               (29)

               Az Unióba irányuló kínai export 2009-től tartó általános csökkenése, ezzel párhuzamosan pedig az eredeti intézkedések elrendelését követően a Malajziából származó, valamint a Kínából Malajziába irányuló export növekedése az említett országok és az Unió közötti kereskedelem szerkezetének változását eredményezték.

         2.6.   Az intézkedések kijátszásának jellege

               (30)

               Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a kereskedelem szerkezetének megváltozása olyan gyakorlat, eljárás vagy munka következménye, amelynek a vám kivetésén kívül semmilyen más megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka nincs. A fent említett gyakorlat, eljárás vagy munka többek között magában foglalja az intézkedések tárgyát képező termék harmadik országokon keresztül történő feladását, valamint részek összeszerelését egy összeszerelési tevékenység keretében az Unióban vagy egy harmadik országban. Ebből a célból az összeszerelési tevékenységek meglétét az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdésével összhangban állapították meg.

               (31)

               A vizsgálat azt is feltárta, hogy egyes uniós importőrök a Kínából származó kötőelemeket a jelenlegi vizsgálatban nem együttműködő malajziai exportőröktől szerezték be. Ezeket az információkat összevetették a malajziai kereskedelmi adatbázisokkal, amelyek rámutattak, hogy az említett nem együttműködő vállalatok által exportált kötőelemek legalább egy részét valóban Kínában gyártották.

               (32)

               Az alábbi (52)–(58) preambulumbekezdésben részletezettek szerint megállapították továbbá, hogy számos együttműködő malajziai gyártó félrevezető információt szolgáltatott, különös tekintettel a kínai gyártókkal való kapcsolatra, a Kínából származó késztermékek behozatalára és a vizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló kivitelének eredetére vonatkozóan. Néhányukról kiderült, hogy Kínából származó vas vagy acél kötőelemeket exportálnak az Unióba. Ezt megerősítik a kereskedelem szerkezetének a (29) preambulumbekezdésben leírt változására vonatkozó megállapítások is.

               (33)

               Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) 2009-ben vizsgálatot indított, mely az azonos termék Malajzián keresztül történő állítólagos átrakodására irányult. A vizsgálat kiderítette továbbá, hogy a malajziai hatóságok ezzel egyidejűleg vizsgálatokat folytattak, amelyek tárgya az intézkedések állítólagos kijátszása volt, és arra a következtetésre jutottak, hogy több vállalat – főleg kereskedők – csalást követtek el azáltal, hogy meghamisították a Kínából Malajziába importált egyes vas vagy acél kötőelemek származási bizonyítványát a termék újrakivitelekor.

               (34)

               Így megerősítést nyert annak ténye, hogy a Kínából származó termékeket Malajziában átrakodták.

               (35)

               Egy vizsgált vállalat nem nyersanyagból (például hengerhuzal) gyártott kötőelemeket, hanem félkész mintákból (például előre vágott és fejes, de nem menetes, hőkezelt vagy lemezelt hengerhuzal) fejezte be őket. Ez a vállalat azonban nem exportált a vizsgálati időszak alatt. Egy másik vállalat főként hengerhuzalból gyártott kötőelemeket, illetve néhányat félkész mintákból is. Ami ezt a vállalatot illeti, nem került sor az intézkedéseknek az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése szerinti kijátszására, mint azt a (62) és (63) preambulumbekezdés részletesen bemutatja.

         2.7.   A dömpingellenes vám kivetésén kívüli megfelelő magyarázat vagy gazdasági indok hiánya

               (36)

               A vizsgálat az átrakodást illetően a Kínából származó egyes vas vagy acél kötőelemekkel kapcsolatosan bevezetett hatályban lévő intézkedések elkerülésén kívül nem tárt fel egyéb elfogadható okot vagy gazdasági indokot. A vámon kívül nem volt semmi más intézkedés, amelyet az átrakodás költségei kompenzálásának lehetne tekinteni, különös tekintettel az érintett termék Kínából történő szállítására és Malajziában történő átrakodására vonatkozóan.

         2.8.   A dömpingellenes vám javító hatásának aláásása

               (37)

               Annak megállapítására, hogy az importált termék mennyisége és ára aláásta-e a Kínából származó egyes vas vagy acél kötőelemekre elrendelt, hatályban lévő intézkedések javító hatásait, az együttműködő exportáló gyártók által szolgáltatott ellenőrzött adatokat és a COMEX-adatokat használták fel az export mennyiségeire és áraira vonatkozó, a nem együttműködő vállalatok által elérhető legjobb adatokként. Az így megállapított árakat összehasonlították az eredeti rendelet (226) preambulumbekezdésében az uniós gyártók tekintetében megállapított kármegszüntetési szinttel.

               (38)

               A Malajziából származó import növekedése a mennyiséget tekintve jelentősnek tekinthető. A vizsgálati időszakban a becslések szerint az uniós felhasználás hasonló jelzést ad e behozatalok jelentőségéről. Az eredeti rendeletben megállapított, a kár megszüntetéséhez szükséges szint és az exportár súlyozott átlaga közötti összehasonlítás jelentős, áron aluli értékesítést mutatott. Arra a következtetésre jutottak emiatt, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatásai nem tudnak teljes mértékben érvényesülni a mennyiség és az ár tekintetében.

         2.9.   Dömpingre utaló bizonyíték

               (39)

               Végezetül, az alaprendelet 13. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján megvizsgálták, hogy van-e bizonyíték a dömpingre a hasonló termékre korábban megállapított rendes érték vonatkozásában.

               (40)

               Az eredeti rendeletben a rendes értéket az indiai árak alapján állapították meg, mivel a vizsgálat során Indiát Kínához hasonló, megfelelő piacgazdasággal rendelkező országnak tekintették. Indokoltnak tűnt az eredeti rendelet 13. cikke (1) bekezdése szerint korábban meghatározott rendes értéket használni.

               (41)

               A malajziai export jelentős része a nem együttműködő exportőröktől vagy a félrevezető információkat szolgáltató együttműködő exportőröktől származott. Ezért az a döntés született, hogy a malajziai exportárak meghatározásakor a rendelkezésre álló tényekre támaszkodnak, vagyis az egyes vas vagy acél kötőelemek vizsgálati időszak alatti, a COMEXT szerinti átlagos exportáraira.

               (42)

               A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában megfelelő módon figyelembe vették az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. Ennek megfelelően kiigazították az együttműködő malajziai gyártók/exportőrök vizsgálati időszak alatti átlagköltségein alapuló, a közvetett adózást, a szállítási és a biztosítási költségeket érintő különbségeket.

               (43)

               Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a dömpinget az eredeti rendeletben megállapított rendes érték súlyozott átlagának a jelenlegi vizsgálat vizsgálati időszaka során alkalmazott exportárak súlyozott átlagának összehasonlításával számították ki, az uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli CIF-ár százalékában kifejezve.

               (44)

               A rendes érték súlyozott átlagának az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlítása alapján kimutatható a dömping.

         3.   INTÉZKEDÉSEK

               (45)

               A fentiek figyelembevételével arra a következtetésre jutottak, hogy az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében a Kínából származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot kijátszották a Malajziában végrehajtott átrakodással.

               (46)

               Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdése első mondatának megfelelően a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó hatályos intézkedéseket ezért ki kell terjeszteni a Malajziában feladott ugyanezen termékek behozatalára, függetlenül attól, hogy azokat Malajziából származóként jelentették-e be.

               (47)

               Különösen annak fényében, hogy alacsony szintű az együttműködés a kínai exportáló gyártók részéről, a kiterjesztendő intézkedésnek meg kell egyeznie a 91/2009/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésében a „minden más vállalatra” meghatározott intézkedéssel, amely az uniós határparitáson számított, vámkezelés előtti, nettó árra alkalmazandó 85 %-os végleges dömpingellenes vámot jelenti.

               (48)

               Az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdése és 14. cikke (5) bekezdése alapján – amelyek előírják, hogy a kiterjesztett intézkedéseket alkalmazni kell a vizsgálatot megindító rendeletben előírtak szerint nyilvántartásba vett, az Unióba érkező behozatalokra – be kell szedni a Malajziában feladott egyes vas vagy acél kötőelemek nyilvántartásba vett behozatalaira vonatkozó vámokat.

         4.   MENTESSÉG IRÁNTI KÉRELMEK

               (49)

               A kitöltött kérdőívet beküldő 19 malajziai vállalat az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően mentességet kért az esetlegesen kiterjesztett intézkedések alól.

               (50)

               A (16) preambulumbekezdésben említettek szerint e vállalatok egyike később megszüntette az együttműködést és visszavonta mentesség iránti kérelmét.

               (51)

               Két vállalatról állapították meg, hogy nem exportálták a terméket a vizsgálati időszak során, így nem tudtak következtetéseket levonni a tevékenységük természetét illetően. Ezért ebben az szakaszban nem lehet mentességet biztosítani e vállalatok számára. Ha azonban a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések kiterjesztését követően kiderül, hogy teljesültek az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdésében és 13. cikke (4) bekezdésében előírt feltételek, mindkét vállalat kérheti helyzete felülvizsgálatát.

               (52)

               A vállalatok egyike megkérdőjelezte, hogy – mivel az Unió gazdasági ágazata nem nyújtott be nyilvántartásba vétel iránti kérelmet – betartották-e az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésének második mondatát, amikor előírták a behozatal nyilvántartásba vételét a vizsgálat megindításáról szóló rendeletben. Azonban ez egy, az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének és a 14. cikke (5) bekezdése első mondatával együttértelmezve a Bizottság által hivatalból indított, az intézkedések kijátszására irányuló vizsgálat volt. Az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésének második mondata ezért ez esetben nem releváns. Bármely egyéb értelmezés megszüntetné azon tény hatékony érvényesülését, hogy az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a Bizottság az esetleges kijátszást hivatalból kivizsgálhatja.

               (53)

               Ugyanaz a vállalat azt is állította, hogy a tanácsadó bizottsággal folytatott, az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésének első mondata szerinti konzultációra nem kerülhetett volna sor. Azonban az alaprendelet 13. cikke (3) és a 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően indította el a kezdeményezést, noha ezt az eljárást megindító rendelet kifejezetten nem említi.

               (54)

               Hét vállalatról állapították meg, hogy hamis vagy félrevezető információkat szolgáltattak. Az alaprendelet 18. cikke (4) bekezdésének megfelelően ezeket a vállalatokat értesítették arról a szándékról, hogy figyelmen kívül hagyják az általuk benyújtott információkat, és határidőt biztosítottak számukra további magyarázatok szolgáltatására.

               (55)

               E vállalatok kiegészítő magyarázatai nem voltak olyanok, amelyek alapján megváltozna az a következtetés, hogy ezek a vállalatok félrevezették a vizsgálatot. Emiatt e vállalatok esetében a megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre alapozták, az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében.

               (56)

               E hét vállalat közül kettőről állapították meg, hogy eltitkolták a Kínából származó késztermékek behozatalát. E vállalatok közül egy számlákat is hamisított. Egy másik, mentességért folyamodó, kötőelemeket gyártó és exportáló malajziai vállalatról kiderült, hogy kapcsolatban áll ezzel a vállalattal.

               (57)

               Két másik vállalatról megállapították, hogy eltitkolták, hogy kapcsolatban állnak egyes vas vagy acél kötőelemeknek az egyik kínai gyártójával.

               (58)

               Végül két másik vállalatról megállapították, hogy eltitkolták, hogy kapcsolatban állnak egymással, hogy nem rendelkeztek elegendő termelési kapacitással annak előállításához, amit exportáltak és hátráltatták a vizsgálatot azzal, hogy nem nyújtották be a szükséges információkat.

               (59)

               A kereskedelem szerkezetének és az átrakodási gyakorlatnak a (22)–(34) preambulumbekezdésben leírt változására vonatkozó megállapításokra tekintettel, és az (56)–(58) preambulumbekezdésben megfogalmazott félrevezető információk természetét számításba véve e hét, mentességet igénylő vállalatnak az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdése alapján nem tudtak mentességet biztosítani.

               (60)

               Az egyik vállalat nem tudott felmutatni semmiféle kötőelemgyártó-üzemet, és megtagadta a könyveléséhez való hozzáférést. Ezenkívül a vizsgálati időszak során bizonyítékot találtak az átrakodás gyakorlatára. Ezért nem lehetett az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerinti mentességben részesíteni.

               (61)

               A fennmaradó nyolc malajziai exportáló gyártóról bebizonyosodott, hogy nem vettek részt az intézkedések kijátszásában, ezért azok mentességben részesülhetnek.

               (62)

               A nyolc vállalat közül egyet a hatályban lévő intézkedések elrendelése után az ezen intézkedések hatálya alá tartozó kínai anyavállalat hozott létre. A kínai anyavállalat fokozatosan áthelyezte gépeinek egy részét Malajziába abból a célból, hogy az európai uniós piacot Malajzián keresztül lássa el. Az induló szakaszban a vállalat olyan félkész termékekből állított elő kötőelemeket, amelyeket a kínai anyavállalattól szállított a gyártás befejezésére. Egy későbbi szakaszban, de még a vizsgálati időszakban, amikor már több gépet átszállított, legfőképp a szintén a kínai anyavállalattól szállított acél hengerhuzal nyersanyagból gyártott kötőelemeket.

               (63)

               Kezdetben úgy ítélték meg, hogy e vállalat részére meg kell tagadni a mentességet. A nyilvánosságra hozatalt követően érkezett észrevételeket figyelembe véve azonban, tekintettel többek között a malajziai termékhez hozzáadott értékre, arra a következtetésre jutottak, hogy a vállalat nem vett részt az intézkedések kijátszásában. Ezért e vállalat mentességben részesülhetett.

               (64)

               A nyolc vállalat közül egy szintén kapcsolatban áll egy olyan kínai vállalattal, amely az eredeti intézkedések hatálya alatt áll. Ezt a malajziai vállalatot azonban 1998-ban tajvani tulajdonosok hozták létre, akik csak egy későbbi szakaszban, de még a Kínával szemben bevezetett intézkedések hatálybalépése előtt létesítettek leányvállalatot Kínában. Nincs bizonyíték arra, hogy ezt a kapcsolatot azért alakították ki vagy arra használták fel, hogy az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint kijátsszák a Kínából származó behozatalokra vonatkozó intézkedéseket.

               (65)

               Megállapítást nyert, hogy ebben az esetben különleges intézkedésekre van szükség annak biztosítására, hogy az ilyen mentesítések megfelelően alkalmazhatók legyenek. Ezen különleges intézkedések közé tartozik az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságai számára. Az ilyen számla által nem kísért behozatal után kiterjesztett dömpingellenes vám fizetendő.

               (66)

               A többi gyártót – akik nem jelentkeztek az eljárás során és nem exportálták a vizsgálat tárgyát képező terméket a vizsgálati időszak alatt, és akik az alaprendelet 11. cikkének (4) és 13. cikkének (4) bekezdése értelmében a kiterjesztett dömpingellenes vám alóli mentesség iránti kérelmet szándékoznak benyújtani – kérdőív kitöltésére kérik fel annak érdekében, hogy a Bizottság elbírálhassa kérelmüket. A Bizottság rendes körülmények között helyszíni ellenőrző látogatást is tesz. Amennyiben az alaprendelet 11. cikkének (4) és 13. cikkének (4) bekezdésében megállapított feltételek teljesülnek, mentesség adható.

               (67)

               Amennyiben a mentesség indokolt, a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően javasolja e rendelet megfelelő módosítását. Ezt követően minden engedélyezett mentességet felülvizsgálnak annak érdekében, hogy azok megfeleljenek a bennük foglalt feltételeknek.

         5.   NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL

               (68)

               Az érintett feleket tájékoztatták azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek a fenti következtetésekhez vezettek, és felkérték őket észrevételeik megtételére. A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket figyelembe vették. A (62) és (63) preambulumbekezdésben ismertetett, az egyik vállalattól érkezett észrevételek kivételével a benyújtott érvek egyike sem indokolta a végleges megállapítások módosítását,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   A Kínai Népköztársaságból származó, egyes vas vagy acél kötőelemek, a rozsdamentes acélból készültek kivételével, pl. facsavarok (az állványcsavarok kivételével), önfúró csavarok, más csavarok és fejescsavarok fejjel (anyával vagy alátéttel is, de a legfeljebb 6 mm lyukátmérővel, tömör szelvényű rúdból, profilanyagból vagy huzalból alakított csavarok kivételével, és a vasúti sín szerkezeti anyagának rögzítéséhez használt csavarok és fejescsavarok kivételével), valamint alátétek behozatalára a 91/2009/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésében a „minden más vállalatra” kivetett végleges dömpingellenes vámot kiterjesztik a jelenleg az ex 7318 12 90, ex 7318 14 91, ex 7318 14 99, ex 7318 15 59, ex 7318 15 69, ex 7318 15 81, ex 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 és ex 7318 22 00 KN-kód alá besorolt (TARIC-kódok: 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149991, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 és 7318220095), a Malajziában feladott – akár Malajziából származóként akár nem ilyenként bejelentett –, egyes vas vagy acél kötőelemek, a rozsdamentes acélból készültek kivételével, pl. facsavarok (az állványcsavarok kivételével), önfúró csavarok, más csavarok és fejescsavarok fejjel (anyával vagy alátéttel is, de a legfeljebb 6 mm lyukátmérővel, tömör szelvényű rúdból, profilanyagból vagy huzalból alakított csavarok kivételével, és a vasúti sín szerkezeti anyagának rögzítéséhez használt csavarok és fejescsavarok kivételével), valamint alátétek behozatalára, kivéve az alábbiakban felsorolt vállalatok által gyártott termékeket:

               Vállalat

                  Kiegészítő TARIC- kód

               Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd.

               B123

               Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd

               B124

               Jinfast Industries Sdn. Bhd

               B125

               Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd

               B126

               Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd

               B127

               Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd

               B128

               TI Metal Forgings Sdn. Bhd

               B129

               United Bolt and Nut Sdn. Bhd

               B130

         (2)   Az (1) bekezdésben külön említett vállalatok számára nyújtott, vagy a Bizottság által a 2. cikk (2) bekezdésében engedélyezett mentességek alkalmazásának feltétele az, hogy a tagállamok vámhatóságaihoz a mellékletben szereplő feltételeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számlák kerüljenek benyújtásra. Amennyiben ilyen számla bemutatására nem kerül sor, az (1) bekezdéssel elrendelt dömpingellenes vámot kell alkalmazni.
   (3)   A Malajziában feladott – függetlenül attól, hogy Malajziából származóként jelentették-e be –, a 966/2010/EU rendelet 2. cikkének, valamint az 1225/2009/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően nyilvántartásba vett behozatalok után be kell szedni az e cikk (1) bekezdésével kiterjesztett vámot, kivéve az (1) bekezdésben felsorolt vállatok által gyártott termékek behozatalát.
   (4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
   2. cikk
   (1)   Az 1. cikk által kiterjesztett vám alóli mentesség iránti kérelmeket az Európai Unió valamelyik hivatalos nyelvén, a mentességet kérő vállalat képviseletére felhatalmazott személy aláírásával, írásban kell benyújtani. A kérelmet a következő címre kell küldeni:

               European Commission

               Directorate-General for Trade

               Directorate H

               Office: N-105 04/92

               1049 Brussels

               Belgium

               Fax +32 22956505

         (2)   Az 1225/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint a Bizottság, a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően meghozott határozatával engedélyezheti az 1. cikk által kiterjesztett vám alóli mentességet azon vállalatok behozatalai tekintetében, amelyek nem játsszák ki a 91/2009/EK rendelettel elrendelt dömpingellenes intézkedéseket.
   3. cikk
   A vámhatóságok utasítást kapnak arra, hogy szüntessék meg a behozataloknak a 966/2010/EU rendelet 2. cikkének megfelelően elrendelt nyilvántartásba vételét.
   4. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2011. július 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  HL L 29., 2009.1.31., 1. o.

      (3)  HL L 282., 2010.10.28., 29. o.

      MELLÉKLET
      Az 1. cikk (2) bekezdésben említett érvényes kereskedelmi számlán kötelező feltüntetni a kereskedelmi számlát kibocsátó vállalat tisztségviselője által aláírt nyilatkozatot, az alábbi formában:

                  1.

                  A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása.

                  2.

                  Nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (érintett terméket) (volumen) a(z) (vállalat neve és címe) (kiegészítő TARIC-kód) állította elő (érintett ország)-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.”

                  3.

                  Dátum és aláírás.


title: A Bizottság 938/2012/EU végrehajtási rendelete ( 2012. október 12. ) a felvásárlást, raktározást és forgalomba hozatalt magukban foglaló intervenciós intézkedések finanszírozási költségeire az EMGA által a 2013. pénzügyi évben alkalmazandó kamatlábak meghatározásáról

text:
               13.10.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 280/3

         A BIZOTTSÁG 938/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2012. október 12.)
   a felvásárlást, raktározást és forgalomba hozatalt magukban foglaló intervenciós intézkedések finanszírozási költségeire az EMGA által a 2013. pénzügyi évben alkalmazandó kamatlábak meghatározásáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (3) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1290/2005/EK rendelet részletes alkalmazási szabályainak a közraktározás formájában megvalósuló intervenciós intézkedések Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) általi finanszírozása és a tagállamok kifizető ügynökségei által végrehajtott közraktározási műveletek könyvelése tekintetében történő megállapításáról szóló, 2006. június 21-i 884/2006/EK bizottsági rendelet (2) 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében a tagállamok által a termékek felvásárlása érdekében mozgósított tőke pénzügyi költségeit az említett rendelet IV. mellékletében meghatározott számítási módszerekkel kell megállapítani.

               (2)

               A 884/2006/EK rendelet IV. melléklete I.1. pontjának első bekezdése értelmében a szóban forgó pénzügyi költségek összegének kiszámítása a pénzügyi év elején a Bizottság által az Unió egészére megállapított egységes kamatláb alapján történik. Ez a kamatláb a három hónapos és a tizenkét hónapos határidős EURIBOR kamatlábnak az említett IV. melléklet I.2. pontjának első bekezdése szerinti tagállami értesítés előtti hat hónapban megállapított értékeinek egyharmaddal, illetve kétharmaddal súlyozott átlagaként számítandó ki. A kamatlábat az EMGA minden egyes pénzügyi évének elején meg kell állapítani.

               (3)

               Az Unióra vonatkozóan megállapított egységes kamatlábnál alacsonyabb kamatlábat bejelentő tagállamok esetében azonban – a 884/2006/EK rendelet IV. melléklete I.2. pontjának második bekezdésével összhangban – a kamatlábat a bejelentett kamatláb szintjén kell megállapítani.

               (4)

               Ezenfelül – a 884/2006/EK rendelet IV. melléklete I.2. pontja harmadik bekezdésének megfelelően – amennyiben valamely tagállamtól nem érkezik bejelentés az említett IV. melléklet I.2. pontjának első bekezdésében rögzített formában és határidőn belül, az adott tagállam esetében a kamatlábat 0 %-osnak kell tekinteni. Abban az esetben, ha egy tagállam úgy nyilatkozik, hogy nem merültek fel nála kamatköltségek, mivel a referencia-időszakban nem került sor mezőgazdasági termékek közraktározására, az adott tagállam esetében a Bizottság által megállapított egységes kamatlábat kell alkalmazni. Bulgária, a Cseh Köztársaság, Dánia, Észtország, Görögország, Spanyolország, Olaszország, Ciprus, Lettország, Luxemburg, Málta, Ausztria, Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovénia és Szlovákia úgy nyilatkozott, hogy nem merültek fel kamatköltségei, mivel a referencia-időszakban nem került sor mezőgazdasági termékek közraktározására.

               (5)

               A tagállamoktól a Bizottsághoz érkezett értesítések alapján indokolt az említett tényezők figyelembevételével megállapítani az EMGA 2013. pénzügyi évében alkalmazandó kamatlábakat.

               (6)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Mezőgazdasági Alapok Bizottságának véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 2013. pénzügyi évben az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) terhére írandó, a tagállamok által termékek intervenciós felvásárlása érdekében mozgósított tőkével kapcsolatos pénzügyi költségekre a 884/2006/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében az említett rendelet IV. mellékletének megfelelően alkalmazandó kamatlábak a következők:

               a)

               0,2 % a Finnország esetében alkalmazandó egyedi kamatláb;

               b)

               0,3 % a Németország esetében alkalmazandó egyedi kamatláb;

               c)

               0,5 % az Egyesült Királyság és Írország esetében alkalmazandó egyedi kamatláb;

               d)

               0,9 % a Belgium esetében alkalmazandó egyedi kamatláb;

               e)

               a többi tagállam esetében 1,0 % az Unióban alkalmazandó egységes kamatláb.

         2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
   Ezt a rendeletet 2012. október 1-jétől kell alkalmazni.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2012. október 12-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 209., 2005.8.11., 1. o.

      (2)  HL L 171., 2006.6.23., 35. o.


title: A Bizottság (EU) 2016/39 végrehajtási rendelete (2016. január 14.) az erősen patogén madárinfluenza kapcsán a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének az egyes baromfiáruk Unióba történő behozatala vagy Unión keresztül történő átszállítása céljából engedélyezett harmadik országok, területek, övezetek és területi egységek jegyzékének a Mexikóra vonatkozó bejegyzés tekintetében történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               16.1.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 11/3

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/39 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. január 14.)
   az erősen patogén madárinfluenza kapcsán a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének az egyes baromfiáruk Unióba történő behozatala vagy Unión keresztül történő átszállítása céljából engedélyezett harmadik országok, területek, övezetek és területi egységek jegyzékének a Mexikóra vonatkozó bejegyzés tekintetében történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8. cikke bevezető mondatára, 8. cikke (1) bekezdésének első albekezdésére, 8. cikke (4) bekezdésére és 9. cikke (4) bekezdésének c) pontjára,
   mivel:

               (1)

               A 798/2008/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja azokat a követelményeket, amelyeket a baromfinak és a baromfitermékeknek (a továbbiakban: áruk) az Unióba történő behozatalával és az Unió területén való átszállításával összefüggésben – az átszállítás ideje alatti tárolást is ideértve – az állat-egészségügyi bizonyítványok tekintetében alkalmazni kell. A rendelet előírja, hogy az áruk kizárólag abban az esetben hozhatók be az Unióba, illetve szállíthatók át az Unió területén, ha a rendelet I. mellékletének 1. részében található táblázat 1. és 3. oszlopában felsorolt harmadik országokból, területekről, övezetekből, illetve területi egységekből érkeznek.

               (2)

               A 798/2008/EK rendelet megállapítja továbbá, hogy a harmadik országok, területek, övezetek, illetve területi egységek milyen feltételek mellett tekinthetők erősen patogén vírustörzsek okozta madárinfluenzától (HPAI) mentesnek.

               (3)

               Mexikó a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. részében olyan harmadik országként van feltüntetve, amelyből engedélyezett a specifikus kórokozóktól mentes tojásnak és tojástermékeknek az Unióba történő behozatala és az Unió területén való átszállítása.

               (4)

               A H7N3 altípusba tartozó HPAI Mexikó területén történő 2013. januári megjelenését követően a 437/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) megtiltotta a tojástermékek Unióba történő behozatalát és az Unió területén való átszállítását.

               (5)

               A HPAI-járvány legutóbbi megjelenését 2015. március elején erősítették meg.

               (6)

               2015. május 8-án Mexikó új információkat közölt az országnak az erősen patogén madárinfluenzával kapcsolatos helyzetéről. Mexikó betegség-felszámolási politikát hajtott végre, és felügyeleti programot alkalmazott. Azóta nem észlelték a vírus terjedését.

               (7)

               A Bizottság szolgálatai értékelték ezt az információt. Ezen értékelés, valamint a Mexikó által nyújtott garanciák alapján a Bizottság szolgálatai arra a következtetésre jutottak, hogy a tojástermékeknek az Unióba való behozatala, illetve Unión való átszállítása Mexikó egész területéről újból engedélyezhető.

               (8)

               A 798/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. részében a Mexikóra vonatkozó bejegyzést ennek megfelelően módosítani kell.

               (9)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 798/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. része e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. január 14-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 18., 2003.1.23., 11. o.

      (2)  A Bizottság 2008. augusztus 8-i 798/2008/EK rendelete azon harmadik országok, területek, övezetek és területi egységek jegyzékének megállapításáról, ahonnan baromfi és baromfitermékek behozhatók a Közösségbe és átszállíthatók a Közösségen, valamint az állat-egészségügyi bizonyítványok követelményeinek megállapításáról (HL L 226., 2008.8.23., 1. o.).

      (3)  A Bizottság 2013. május 8-i 437/2013/EU végrehajtási rendelete a 798/2008/EK rendeletnek a bizonyos termékek Unióba való behozatala, illetve Unión való átszállítása vonatkozásában engedélyezett országok, területek, övezetek és területi egységek jegyzékében szereplő, Mexikóra vonatkozó bejegyzés tekintetében történő módosításáról (HL L 129., 2013.5.14., 25. o.).

      MELLÉKLET
      A 798/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. részében a Mexikóra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

                     A harmadik ország vagy terület ISO-kódja és neve

                     A harmadik ország, terület, övezet vagy területi egység kódja

                     A harmadik ország, terület, övezet vagy területi egység leírása

                     Állat-egészségügyi bizonyítvány

                     Egyedi feltételek

                     Egyedi feltételek

                     Madárinfluenzára vonatkozó felügyelet státusa

                     Madárinfluenza elleni vakcinázás státusa

                     Szalmonella-ellenőrzés státusa

                     Minta (Minták)

                     További garanciák

                     Záró dátum (1)

                     Nyitó dátum (2)

                     1

                     2

                     3

                     4

                     5

                     6

                     6A

                     6B

                     7

                     8

                     9

                     „MX – Mexikó

                     MX-0

                     Az egész ország

                     SPF

                     EP

                     2016. február 5.”


title: A Bizottság 19/2012/EU végrehajtási rendelete ( 2012. január 11. ) a kvótán kívüli cukorra vonatkozó kiviteli engedélyek kibocsátásakor alkalmazandó százalékos elfogadási arány megállapításáról, kiviteliengedély-kérelmek elutasításáról és a kiviteliengedély-kérelmek benyújtásának felfüggesztéséről

text:
               12.1.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 8/34

         A BIZOTTSÁG 19/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2012. január 11.)
   a kvótán kívüli cukorra vonatkozó kiviteli engedélyek kibocsátásakor alkalmazandó százalékos elfogadási arány megállapításáról, kiviteliengedély-kérelmek elutasításáról és a kiviteliengedély-kérelmek benyújtásának felfüggesztéséről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),
   tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 7e. cikkére, összefüggésben 9. cikke (1) bekezdésével,
   mivel:

               (1)

               Az 1234/2007/EK rendelet 61. cikke első albekezdésének d) pontja szerint azt a cukormennyiséget, amelyet a rendelet 56. cikkében említett kvótán felül állítottak elő, csak a Bizottság által megállapított mennyiségi korlátozáson belül lehet exportálni.

               (2)

               A kvótán felül előállított cukor és izoglükóz kivitelére a 2011/2012. gazdasági év végéig alkalmazandó mennyiségi korlátozás megállapításáról szóló, 2011. április 15-i 372/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) megállapítja a fent említett korlátozásokat.

               (3)

               A kiviteliengedély-kérelmekben szereplő cukormennyiség meghaladja a 372/2011/EU végrehajtási rendeletben megállapított mennyiségi korlátozás mértékét. Ezért a 2012. január 2. és 6. között kérelmezett mennyiségekre százalékos elfogadási arányt kell megállapítani. Következésképpen valamennyi 2012. január 6. után benyújtott, cukorra vonatkozó kiviteliengedély-kérelmet el kell utasítani, és a kiviteliengedély-kérelmek benyújtását fel kell függeszteni,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   A kvótán kívüli cukorra vonatkozó kiveteli engedélyeket a 2012. január 2. és 6. között benyújtott kérelmekben szereplő mennyiségekhez képest 38,474060 %-os elfogadási aránnyal módosított mennyiségekre kell kibocsátani.
   (2)   A 2012. január 9-én, 10-én, 11-én, 12-én és 13-án benyújtott, kvótán kívüli cukorra vonatkozó kiviteliengedély-kérelmeket el kell utasítani.
   (3)   A kvótán kívüli cukorra vonatkozó kiviteliengedély-kérelmek benyújtását a 2012. január 16-tól2012. szeptember 30-ig terjedő időszakra fel kell függeszteni.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2012. január 11-én.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

      (3)  HL L 102., 2011.4.16., 8. o.


title: A Bizottság (EU) 2015/480 végrehajtási rendelete ( 2015. március 20. ) az al-Kaida hálózattal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 227. alkalommal történő módosításáról

text:
               21.3.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 77/1

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/480 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. március 20.)
   az al-Kaida hálózattal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 227. alkalommal történő módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az al-Kaida hálózattal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló, 2002. május 27-i 881/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjára és 7a. cikkének (1) és (5) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

               (2)

               2015. március 13-án az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa (ENSZ BT) szankcióbizottsága jóváhagyta három természetes személy és egy szervezet felvételét az al-Kaida szankcióbizottság által összeállított, azon személyeket, csoportokat és szervezeteket tartalmazó jegyzékbe, amelyekre vonatkozóan a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell. 2015. március 16-án az ENSZ BT szankcióbizottsága úgy határozott, hogy négy személyt töröl a jegyzékből. Továbbá 2015. február 19-én az ENSZ BT szankcióbizottsága úgy határozott, hogy egy bejegyzést módosít a jegyzékben.

               (3)

               A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

               (4)

               Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek haladéktalanul hatályba kell lépnie,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 881/2002/EK rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. március 20-án.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

            a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat vezetője

      (1)  HL L 139., 2002.5.29., 9. o.

      MELLÉKLET
      A 881/2002/EK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

                  1.

                  A „Természetes személyek” rész a következő bejegyzésekkel egészül ki:

                              a)

                                 „Angga Dimas Pershada (más néven a) Angga Dimas Persada; b) Angga Dimas Persadha; c) Angga Dimas Prasondha). Titulusa: főtitkár (2014 közepén). Születési ideje: 1985.3.4. Születési helye: Jakarta, Indonézia. Állampolgársága: indonéz. Útlevélszáma: W344982 számú indonéziai útlevél (Angga Dimas Peshada névre kibocsátva). Egyéb információ: a) a Jemaah Islamiyah tagja; b) a Hilal Ahmar Society Indonesia (HASI) vezetője. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2015.3.13.”

                              b)

                                 „Bambang Sukirno (más néven a) Pak Zahra; b) Abu Zahra). Születési ideje: 1975.4.5. Születési helye: Indonézia. Állampolgársága: indonéz. Útlevélszáma: A2062513 számú indonéziai útlevél. Egyéb információ: A Jemaah Islamiyah magas rangú vezetője, aki vezetői posztokat töltött be a Hilal Ahmar Society Indonesia (HASI) nevű szervezetben. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2015.3.13.”

                              c)

                                 „Wiji Joko Santoso (más néven a) Wijijoko Santoso; b) Abu Seif al-Jawi; c) Abu Seif). Születési ideje: 1975.7.14. Születési helye: Rembang, Jawa Tengah, Indonézia. Állampolgársága: indonéz. Útlevélszáma: A2823222 számú indonéziai útlevél (Wiji Joko Santoso nevére bocsátották ki 2012.5.28-án, 2017.5.28-án jár le). Egyéb információ: A Jemaah Islamiyah külkapcsolati csoportjának vezetője. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2015.3.13.”

                  2.

                  A „Jogi személyek, csoportok és szervezetek” rész a következő bejegyzéssel egészül ki:
                  „Hilal Ahmar Society Indonesia (HASI) (más néven a) Yayasan Hilal Ahmar; b) Indonesia Hilal Ahmar Society for Syria). Egyéb információ: a) vélelmezetten a Jemaah Islamiyah humanitárius szárnya; b) Indonéziában a következő településeken működik: Lampung, Jakarta, Semarang, Yogyakarta, Solo, Surabaya és Makassar; c) nem kötődik a Vöröskereszt és Vörösfélhold Társaságok Nemzetközi Szövetsége (IFRC) humanitárius csoporthoz. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2015.3.13.”

                  3.

                  A „Természetes személyek” részben a következő bejegyzéseket el kell hagyni:

                              a)

                                 „Mustafa Mohamed Fadhil (más néven a) Al Masri, Abd Al Wakil; b) Ali, Hassan; c) Anis, Abu; d) Elbishy, Moustafa Ali; e) Fadil, Mustafa Muhamad; f) Fazul, Mustafa; g) Mohammed, Mustafa; h) Mustafa Ali Elbishy; i) Al-Nubi, Abu; j) Hussein; k) Jihad, Abu; l) Khalid; m) Man, Nu; n) Yussrr, Abu). Születési ideje: a) 1976.6.23.; b) 1976.1.1. Születési helye: Kairó, Egyiptom. Állampolgársága: kenyai. Nemzeti személyazonosító száma: 12773667 (kenyai személyazonosító igazolvány); személyazonosító igazolvány sorszáma: 201735161. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2001.10.17.”

                              b)

                                 „Ahmed Mohammed Hamed Ali (más néven a) Abdurehman, Ahmed Mohammed; b) Ahmed Hamed; c) Ali, Ahmed Mohammed; d) Ali, Hamed; e) Hemed, Ahmed; f) Shieb, Ahmed; g) Abu Fatima; h) Abu Islam; i) Abu Khadiijah; j) Ahmed The Egyptian; k) Ahmed, Ahmed; l) Al-Masri, Ahmad; m) Al-Surir, Abu Islam; n) Shuaib.) Születési ideje: 1967.1.13. Születési helye: Badari, Asyout, Egyiptom. Állampolgársága: egyiptomi. Egyéb információ: Afganisztán. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2001.10.17.”

                              c)

                                 „Said Ali Al-Shihri (alias a) Sa'id Ali Jabir al-Kathim al-Shihri, b) Said Ali Al Shahri, c) Said Ali Jaber Al Khasaam Al Shahri, d) Said Ali Jaber Al Khassam, e) Abu-Sayyaf, f) Abu-Sufyan al-Azidi, g) Abu-Sayyaf al-Shihri, h) Abu Sufian Kadhdhaab Matrook, i) Salah, j) Salah Abu Sufyan, k) Salah al-Din, l) Abu Osama, m) Abu Sulaiman, n) Nur al-Din Afghani Azibk, o) Alahhaddm, p) Akhdam, q) Abu Sufian Al Azadi, r) Abu Asmaa). Születési ideje: 1973.9.12. Születési helye: Rijád, Szaúd-Arábia. Állampolgársága: szaúd-arábiai. Útlevélszáma: C102432 (2000.4.22-én kibocsátott szaúd-arábiai útlevél, 2005.2.26-án lejárt. az iszlám időszámítás szerinti kibocsátási dátuma 1421.1.17., lejárati dátuma 1426.1.17.). Nemzeti személyazonosító száma: 1008168450 (Szaúd-Arábia). Egyéb információ: 2001–2007 között őrizetben volt az Amerikai Egyesült Államokban. 2010 januárjában Jemenben tartózkodik. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2010.1.19.”

                              d)

                                 „Hakimullah Mehsud (más néven: a) Hakeemullah Mehsud, b) Zulfiqar). Születési ideje: 1979 körül. Születési helye: Pakisztán. Állampolgársága: pakisztáni. Egyéb információ: a) értesülések szerint Dél-Vazirisztánban (Pakisztán) született; b) feltételezhetően Pakisztánban rendelkezik lakóhellyel; c) a Tehrik-e-Taliban Pakistan (TTP) vezetője, amely az afgán-pakisztáni határ menti törzsi területeken működő szervezet. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2010.10.21.”

                  4.

                  A „Természetes személyek” részben a „Khalifa Muhammad Turki Al-Subaiy (más néven a) Khalifa Mohd Turki Alsubaie; b) Khalifa Mohd Turki al-Subaie; c) Khalifa Al-Subayi; d) Khalifa Turki bin Muhammad bin al-Suaiy). Születési ideje: 1965.1.1. Születési helye: Doha (Katar). Állampolgársága: katari. Útlevélszáma: 00685868 (2006.2.5-én Dohában kiállított, 2010.2.4-én lejárt útlevél). Személyazonosító igazolvány száma: 26563400140 (Katar). Címe: Doha (Katar). Egyéb információ: Anyja neve: Hamdah Ahmad Haidoos. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2008.10.10.” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:
                  „Khalifa Muhammad Turki Al-Subaiy (más néven a) Khalifa Mohd Turki Alsubaie; b) Khalifa Mohd Turki al-Subaie; c) Khalifa Al-Subayi; d) Khalifa Turki bin Muhammad bin al-Suaiy; e) Abu Mohammed al-Qatari; f) Katrina). Születési ideje: 1965.1.1. Születési helye: Doha, Katar. Állampolgársága: katari. Útlevélszáma: 00685868 (2006.2.5-én Dohában kibocsátott, 2011.2.4-én lejárt útlevél). Személyazonosító igazolvány száma: 26563400140 (Katar). Címe: Doha, Katar. Egyéb információ: anyja neve Hamdah Ahmad Haidoos. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2008.10.10.”


title: A Bizottság (EU) 2016/1135 végrehajtási rendelete (2016. július 12.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               13.7.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 188/19

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1135 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. július 12.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. július 12-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET

         Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  MA

                  174,2

                  ZZ

                  174,2

                  0709 93 10

                  TR

                  135,5

                  ZZ

                  135,5

                  0805 50 10

                  AR

                  181,7

                  BO

                  217,8

                  CL

                  151,2

                  TR

                  134,0

                  UY

                  167,2

                  ZA

                  148,9

                  ZZ

                  166,8

                  0808 10 80

                  AR

                  161,4

                  BR

                  101,8

                  CL

                  129,1

                  CN

                  102,6

                  NZ

                  147,6

                  ZA

                  104,1

                  ZZ

                  124,4

                  0808 30 90

                  AR

                  121,5

                  CL

                  118,9

                  CN

                  91,9

                  NZ

                  154,1

                  ZA

                  121,8

                  ZZ

                  121,6

                  0809 10 00

                  TR

                  197,0

                  ZZ

                  197,0

                  0809 29 00

                  TR

                  289,0

                  ZZ

                  289,0

         (1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Bizottság (EU) 2017/963 végrehajtási rendelete (2017. június 7.) az Aspergillus aculeatinus (korábbi nevén Aspergillus aculeatus) (CBS 589.94) által termelt endo-1,3(4)-béta-glükanázt, a Trichoderma reesei (korábbi nevén Trichoderma longibrachiatum) (CBS 592.94) által termelt endo-1,4-béta-glükanázt, a Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553) által termelt alfa-amilázt, a Trichoderma viride (NIBH FERM BP4842) által termelt endo-1,4-béta-xilanázt és a Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9554) által termelt bacillolizint tartalmazó készítmény valamennyi madárfaj és az elválasztott malacok takarmány-adalékanyagaként való engedélyezéséről, valamint a 358/2005/EK és az 1270/2009/EU rendelet módosításáról (az engedély jogosultja: Kemin Europa NV) (EGT-vonatkozású szöveg. )

text:
                  8.6.2017

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 145/18

            A BIZOTTSÁG (EU) 2017/963 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
      (2017. június 7.)
      az Aspergillus aculeatinus (korábbi nevén Aspergillus aculeatus) (CBS 589.94) által termelt endo-1,3(4)-béta-glükanázt, a Trichoderma reesei (korábbi nevén Trichoderma longibrachiatum) (CBS 592.94) által termelt endo-1,4-béta-glükanázt, a Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553) által termelt alfa-amilázt, a Trichoderma viride (NIBH FERM BP4842) által termelt endo-1,4-béta-xilanázt és a Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9554) által termelt bacillolizint tartalmazó készítmény valamennyi madárfaj és az elválasztott malacok takarmány-adalékanyagaként való engedélyezéséről, valamint a 358/2005/EK és az 1270/2009/EU rendelet módosításáról (az engedély jogosultja: Kemin Europa NV)
      (EGT-vonatkozású szöveg)
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
      tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
      mivel:

                  (1)

                  Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. Az említett rendelet 10. cikke előírja a 70/524/EGK tanácsi irányelv (2) alapján engedélyezett adalékanyagok újraértékelését.

                  (2)

                  Az Aspergillus aculeatinus (korábbi nevén Aspergillus aculeatus) (CBS 589.94) által termelt endo-1,3(4)-béta-glükanázt, a Trichoderma reesei (korábbi nevén Trichoderma longibrachiatum) (CBS 592.94) által termelt endo-1,4-béta-glükanázt, a Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553) által termelt alfa-amilázt, a Trichoderma viride (NIBH FERM BP4842) által termelt endo-1,4-béta-xilanázt és a Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9554) által termelt bacillolizint tartalmazó készítmény takarmány-adalékanyagként történő használatát – a 70/524/EGK irányelv alapján, határozatlan időre – brojlercsirkék esetében a 358/2005/EK bizottsági rendelet (3), hízópulykák és elválasztott malacok esetében pedig az 1270/2009/EU bizottsági rendelet (4) engedélyezte. Az említett készítményt ezt követően az 1831/2003/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése szerint meglévő termékként felvették a takarmány-adalékanyagok nyilvántartásába.

                  (3)

                  Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkével összefüggésben értelmezett 10. cikke (2) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtottak be az Aspergillus aculeatinus (korábbi nevén Aspergillus aculeatus) (CBS 589.94) által termelt endo-1,3(4)-béta-glükanázt, a Trichoderma reesei (korábbi nevén Trichoderma longibrachiatum) (CBS 592.94) által termelt endo-1,4-béta-glükanázt, a Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553) által termelt alfa-amilázt, a Trichoderma viride (NIBH FERM BP4842) által termelt endo-1,4-béta-xilanázt és a Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9554) által termelt bacillolizint tartalmazó készítmény brojlercsirkék, hízópulykák és elválasztott malacok takarmány-adalékanyagaként való használatának újraértékelése iránt, valamint az említett rendelet 7. cikkének megfelelően a szóban forgó készítmény valamennyi madárfaj esetében takarmány-adalékanyagként való felhasználására vonatkozó új engedély iránt. A kérelmező az adalékanyagnak az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába való besorolását kérte. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.

                  (4)

                  Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2015. szeptember 9-i véleményében (5) arra a következtetésre jutott, hogy az adalékanyag a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állati és emberi egészségre, sem a környezetre. A Hatóság ezenfelül arra a következtetésre jutott, hogy a készítmény használata hatékony lehet a brojlercsirkék, a hízópulykák és a tojótyúkok esetében (6). A Hatóság véleménye szerint ezek a megállapítások a tojójércékre és a tenyészpulykákra is kiterjeszthetők. A Hatóság továbbá úgy ítélte meg, hogy mivel az adalékanyagban lévő enzimek hatásmechanizmusa valamennyi madárfaj esetében hasonlónak tekinthető, a jelentős baromfifajok esetében megállapított hatékonyságra vonatkozó következtetéseket a kevésbé jelentős baromfifajokra és a díszmadarakra is extrapolálni lehet.

                  (5)

                  Adatok híján a Hatóságnak nem állt módjában következtetést levonni az adalékanyag hatékonyságáról elválasztott malacoknál. Azonban egy tanulmány arról számolt be, hogy sokkal nagyobb volt a súlygyarapodás és jobb volt a takarmánybevitel-súlygyarapodás aránya mint a kontrollcsoportnál, egy másik tanulmány eredményei pedig azt mutatták, hogy a nőstény állatoknál nőtt az átlagos napi súlygyarapodás mértéke, azonban hím állatoknál ilyen különbség nem volt megfigyelhető. Ezeket a bizonyítékokat a Hatóság – a hosszú időre visszatekintő felhasználás mellett – a súlygyarapodásra vonatkozó tenyésztéstechnikai paraméterek javulására utaló fontos mutatóknak tekintette. A Hatóság megállapította, hogy a szolgáltatott adatok teljesítik az adalékanyag elválasztott malacok esetében való használata hatékonyságának alátámasztására vonatkozó feltételeket.

                  (6)

                  A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra vonatkozó analitikai módszerről szóló jelentést.

                  (7)

                  Az Aspergillus aculeatinus (korábbi nevén Aspergillus aculeatus) (CBS 589.94) által termelt endo-1,3(4)-béta-glükanázt, a Trichoderma reesei (korábbi nevén Trichoderma longibrachiatum) (CBS 592.94) által termelt endo-1,4-béta-glükanázt, a Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553) által termelt alfa-amilázt, a Trichoderma viride (NIBH FERM BP4842) által termelt endo-1,4-béta-xilanázt és a Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9554) által termelt bacillolizint tartalmazó készítmény értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó készítmény használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell.

                  (8)

                  A 358/2005/EK és az 1270/2009/EU rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

                  (9)

                  mivel semmilyen biztonsági ok nem indokolja az engedélyezési feltételek módosításának azonnali alkalmazását, átmeneti időszakot kell biztosítani az érdekelt felek számára, hogy felkészülhessenek az engedélyezésből adódó új követelmények teljesítésére.

                  (10)

                  Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

            ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
      1. cikk
      Engedélyezés
      A mellékletben meghatározott, az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és az „emészthetőséget fokozó anyagok” funkcionális csoportba tartozó készítmény takarmány-adalékanyagként történő felhasználása a mellékletben meghatározott feltételek mellett engedélyezett.
      2. cikk
      A 358/2005/EK rendelet módosításai
      A 358/2005/EK rendelet I. mellékletében az endo-1,3(4)-béta-glükanáz EC 3.2.1.6, az endo-1,4-béta-glükanáz EC 3.2.1.4, az alfa-amiláz EC 3.2.1.1, a bacillolizin EC 3.4.24.28 és az endo-1,4-béta-xilanáz EC 3.2.1.8 enzimre vonatkozó E 1620 számú bejegyzést el kell hagyni.
      3. cikk
      Az 1270/2009/EU rendelet módosítása
      Az 1270/2009/EU rendelet a következőképpen módosul:

                  1.

                  A 2. cikket el kell hagyni.

                  2.

                  A II. mellékletet el kell hagyni.

            4. cikk
      Átmeneti intézkedések
      A mellékletben szereplő készítmény és az azt tartalmazó takarmányok, amelyeket 2017. december 28. előtt állítottak elő és címkéztek fel a 2017. június 28. előtt alkalmazandó szabályoknak megfelelően, a meglévő készletek kimerüléséig továbbra is forgalomba hozhatók és felhasználhatók.
      5. cikk
      Hatálybalépés
      Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

         Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
         Kelt Brüsszelben, 2017. június 7-én.

               a Bizottság részéről

               az elnök

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

         (2)  A Tanács 70/524/EGK irányelve (1970. november 23.) a takarmány-adalékanyagokról (HL L 270., 1970.12.14., 1. o.).

         (3)  A Bizottság 358/2005/EK rendelete (2005. március 2.) egyes takarmány-adalékanyagok alkalmazásának határozatlan időre történő engedélyezéséről és a már engedélyezett takarmány-adalékanyagok új felhasználásának engedélyezéséről (HL L 57., 2005.3.3., 3. o.).

         (4)  A Bizottság 1270/2009/EU rendelete (2009. december 21.) egyes adalékanyagok takarmányokban való felhasználásának végleges engedélyezéséről (HL L 339., 2009.12.22., 28. o.).

         (5)  The EFSA Journal (2015); 13(9):4234.

         (6)  Az enzim visszanyerhetőségére vonatkozó megfelelő adatok hiányában a hatásossági vizsgálatok nem tudtak következtetéseket levonni az ajánlott adag melletti hatékonyságra vonatkozóan, hanem helyette számításokon alapultak és csak a névleges dózisra vonatkoznak.

         MELLÉKLET

                     Az adalékanyag azonosító száma

                     Az engedély jogosultjának neve

                     Adalékanyag

                     Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

                     Állatfaj vagy -kategória

                     Maximális életkor

                     Legkisebb tartalom

                     Legnagyobb tartalom

                     Egyéb rendelkezések

                     Az engedély lejárta

                     Aktivitási egység/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

                        Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: emészthetőséget fokozó anyagok.

                     4a1620i

                     Kemin Europa NV

                     Endo-1,3(4)-béta-glükanáz
                     EC 3.2.1.6
                     Endo-1,4-béta-glükanáz
                     EC 3.2.1.4
                     Alfa-amiláz
                     EC 3.2.1.1
                     Endo-1,4-béta-xilanáz EC 3.2.1.8
                     Bacillolizin
                     EC 3.4.24.28

                        Az adalékanyag összetétele

                     A következőkből álló készítmény:

                                 —

                                    Aspergillus aculeatinus (korábbi nevén Aspergillus aculeatus) (CBS 589.94) által termelt endo-1,3(4)-béta-glükanáz,

                                 —

                                    Trichoderma reesei (korábbi nevén Trichoderma longibrachiatum) (CBS 592.94) által termelt endo-1,4-béta-glükanáz,

                                 —

                                    Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553) által termelt alfa-amiláz,

                                 —

                                    Trichoderma viride (NIBH FERM BP4842) által termelt endo-1,4-béta-xilanáz,

                                 —

                                    Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9554) által termelt bacillolizin, amelynek a legkisebb aktivitása:

                                 —

                                 endo-1,3(4)-béta-glükanáz: 2 350  U (1)/g,

                                 —

                                 endo-1,4-béta-glükanáz: 18 000  U (2)/g,

                                 —

                                 alfa-amiláz: 400 U (3)/g,

                                 —

                                 endo-1,4-béta-xilanáz: 35 000  U (4)/g,

                                 —

                                 bacillolizin: 1 700  U (5)/g

                           Szilárd formában

                        A hatóanyag jellemzése

                                 —

                                    Aspergillus aculeatinus (CBS 589.94) által termelt endo-1,3(4)-béta-glükanáz,

                                 —

                                    Trichoderma reesei (CBS 592.94) által termelt endo-1,4-béta-glükanáz,

                                 —

                                    Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553) által termelt alfa-amiláz,

                                 —

                                    Trichoderma viride (NIBH FERM BP4842) által termelt endo-1,4-béta-xilanáz,

                                 —

                                    Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9554) által termelt bacillolizin.

                     Brojlercsirkék
                     Tojójércék
                     Kevésbé jelentős tojó madárfajok
                     Kevésbé jelentős, tojástermelés céljából nevelt madárfajok
                     Díszmadarak
                     (Elválasztott) malacok

                     —

                     Endo-1,3(4)-béta-glükanáz
                     1 175  U
                     Endo-1,4-béta-glükanáz
                     9 000  U
                     Alfa-amiláz
                     200 U
                     Endo-1,4-béta-xilanáz
                     17 500  U
                     Bacillolizin
                     850 U

                     —

                                 1.

                                 Az adalékanyag és az előkeverékek használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási feltételeket és a hőkezeléssel szembeni stabilitást.

                                 2.

                                 Legfeljebb 35 kg-os elválasztott malacok esetében való alkalmazásra.

                                 3.

                                 Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal és intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközökkel, többek között védőmaszkkal és bőrvédő eszközökkel kell használni.

                                 4.

                                 Ajánlott felhasználási szint tojótyúkoknál: endo-1,3(4)-béta-glükanáz: 1 175  U; endo-1,4-béta-glukanáz: 9 000  U; alfa-amiláz: 200 U; endo-1,4-béta-xilanáz: 17 500  U; bacillolizin: 850 U/kg teljes értékű takarmány.

                     2027. június 28.

                        Analitikai módszer
                         (6)

                     A takarmány-adalékanyagban a következők mennyiségének meghatározására szolgáló módszer:

                                 —

                                 endo-1,3(4)-béta-glükanáz a takarmány-adalékanyagban: az árpa béta-glükán szubsztrát 7,5 pH-nál és 30 °C-on glükanázzal történő enzimatikus hidrolízisén alapuló kolorimetriás módszer,

                                 —

                                 endo-1,4-béta-glükanáz a takarmány-adalékanyagban: a karboximetil-cellulóz szubsztrát 4,8 pH-nál és 50 °C-on cellulázzal történő enzimatikus hidrolízisén alapuló kolorimetriás módszer,

                                 —

                                 alfa-amiláz a takarmány-adalékanyagban: azurinnal térhálósított keményítőpolimer szubsztrátból 7,5 pH-nál és 37 °C-on amiláz hatására felszabaduló vízoldható festékdarabok mennyiségének meghatározásán alapuló kolorimetriás módszer,

                                 —

                                 endo-1,4-béta-xilanáz a takarmány-adalékanyagban: a nyírfa-xilanáz szubsztrát 5,3 pH-nál és 50 °C-on xilanázzal történő enzimatikus hidrolízisén alapuló kolorimetriás módszer,

                                 —

                                 bacillolizin: az azokazein szubsztrátból 7,5 pH-nál és 37 °C-on proteáz hatására felszabaduló azoszínezék képződésén alapuló kolorimetriás módszer

                           Az előkeverékekben és a takarmányokban a következők mennyiségének meghatározására szolgáló módszer:

                                 —

                                 endo-1,3(4)-béta-glükanáz: a glükanáz diffúzióján és a vörös agar táptalajnak a béta-glükán hidrolízise nyomán történő elszíntelenedésén alapuló agar lemezes vizsgálati módszer,

                                 —

                                 endo-1,4-béta-glükanáz: azurinnal térhálósított, vízben oldhatatlan hidroxi-etil-cellulóz szubsztrátból celluláz hatására felszabaduló vízoldható festékdarabok mennyiségének meghatározásán alapuló kolorimetriás módszer,

                                 —

                                 alfa-amiláz: azurinnal térhálósított, oldhatatlan, kék színű keményítőpolimer szubsztrátból amiláz hatására felszabaduló vízoldható kék darabok mennyiségének meghatározásán alapuló kolorimetriás módszer,

                                 —

                                 endo-1,4-béta-xilanáz: azurinnal térhálósított búza-arabinoxilánból xilanáz hatására felszabaduló vízoldható festékdarabok mennyiségének meghatározásán alapuló kolorimetriás módszer,

                                 —

                                 bacillolizin: a proteáz azokazein agar táptalajban történő diffúzióján és a kazein ezt követő hidrolízisén alapuló lemezes vizsgálati módszer.

                     Összes pulykafajta
                     Tojótyúkok
                     Kevésbé jelentős hízómadárfajok

                     Endo-1,3(4)-béta-glükanáz
                     588 U
                     Endo-1,4-béta-glükanáz
                     4 500  U
                     Alfa-amiláz
                     100 U
                     Endo-1,4-béta-xilanáz
                     8 750  U
                     Bacillolizin
                     425 U

            (1)  1 U az az enzimmennyiség, amely árpa béta-glukánból 7,5 pH-nál és 30 °C-on percenként 0,0056 mikromol redukáló cukrot (glükózegyenértéket) szabadít fel.

            (2)  1 U az az enzimmennyiség, amely karboximetil-cellulózból 4,8 pH-nál és 50 °C-on percenként 0,0056 mikromol redukáló cukrot (glükózegyenértéket) szabadít fel.

            (3)  1 U az az enzimmennyiség, amely percenként 1 mikromol glükozid kötést hidrolizál vízben nem oldódó keresztkötésű keményítőpolimerből 7,5 pH-nál és 37 °C-on.

            (4)  1 U az az enzimmennyiség, amely nyírfa-xilánból 5,3 pH-nál és 50 °C-on percenként 0,0067 mikromol redukálócukrot (xilózegyenértéket) szabadít fel.

            (5)  1 U az az enzimmennyiség, amely 7,5 pH-nál és 37 °C-on percenként 1 mikrogramm azokazein szubsztrátot old fel.

            (6)  Az analitikai módszerek részletes leírása a referencialaboratórium honlapján található: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports


title: A Bizottság (EU) 2016/1827 végrehajtási rendelete (2016. október 14.) az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 255. alkalommal történő módosításáról

text:
               15.10.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 279/90

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1827 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. október 14.)
   az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 255. alkalommal történő módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló, 2002. május 27-i 881/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjára és 7a. cikkének (5) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

               (2)

               2016. október 11-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának (ENSZ BT) szankcióbizottsága úgy határozott, hogy egy természetes személyt töröl az azon személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó jegyzékéből, amelyekre vonatkozóan a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell, egy bejegyzést pedig módosít az említett jegyzékben. A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 881/2002/EK rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. október 14-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

            a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat megbízott vezetője

      (1)  HL L 139., 2002.5.29., 9. o.

      MELLÉKLET
      A 881/2002/EK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

                  (1)

                  A „Természetes személyek” részben a következő bejegyzést el kell hagyni:
                  „Nasir 'Abd-Al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi (más néven a) Nasir al-Wahishi; b) Abu Basir Nasir al-Wahishi; c) Naser Abdel Karim al-Wahishi; d) Nasir Abd al-Karim al-Wuhayshi; e) Abu Basir Nasir Al-Wuhayshi; f) Nasser Abdul- karim Abdullah al-Wouhichi; g) Abu Baseer al-Wehaishi; h) Abu Basir Nasser al-Wuhishi; i) Abdul Kareem Abdullah Al-Woohaishi; j) Nasser Abdelkarim Saleh Al Wahichi; k) Abu Basir; l) Abu Bashir). Születési ideje: a) 1976.10.1., b) 1396.10.8. (iszlám időszámítás szerint). Születési helye: Jemen. Állampolgársága: jemeni. Útlevélszáma: 40483 (1997.1.5-én kibocsátott jemeni útlevélszám). Egyéb információ: értesülések szerint 2015 júniusában Jemenben meghalt. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2010.1.19.”

                  (2)

                  A „Természetes személyek” pontban az alábbi bejegyzés a következőképpen módosul:
                  A „Yazid Sufaat (más néven: a) Joe; b) Abu Zufar). Címe: Taman Bukit Ampang, Selangor, Malajzia. Születési ideje: 1964.1.20. Születési helye: Johor, Malajzia. Állampolgársága: malajziai. Útlevélszáma: A 10472263. Nemzeti személyazonosító száma: 640120-01-5529. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2003.9.9.” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:
                  „Yazid Sufaat (más néven a) Joe; b) Abu Zufar). Címe: a) Taman Bukit Ampang, Selangor, Malajzia (korábbi cím); b) Malajzia (2013 óta börtönben). Születési ideje: 1964.1.20. Születési helye: Johor, Malajzia. Állampolgársága: malajziai. Útlevélszáma: A 10472263. Nemzeti személyazonosító száma: 640120-01-5529. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2003.9.9.”


title: A Bizottság 929/2014/EU végrehajtási rendelete ( 2014. augusztus 27. ) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Fungo di Borgotaro [OFJ])

text:
               29.8.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 258/3

         A BIZOTTSÁG 929/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2014. augusztus 27.)
   az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Fungo di Borgotaro [OFJ])
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta Olaszország kérelmét, amely az 1107/96/EK bizottsági rendelet (2) alapján bejegyzett „Fungo di Borgotaro” oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul.

               (2)

               A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
                   (3).

               (3)

               A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A „Fungo di Borgotaro” (OFJ) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosítása jóváhagyásra kerül.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2014. augusztus 27-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Tonio BORG

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

      (2)  A Bizottság 1996. június 12-i 1107/96/EK rendelete a 2081/92/EGK tanácsi rendelet 17. cikkében megállapított eljárás szerint a földrajzi jelzések és eredetmegjelölések bejegyzéséről (HL L 148., 1996.6.21., 1. o.).

      (3)  HL C 122., 2014.4.25., 4. o.