title: A Bizottság 1195/2014/EU végrehajtási rendelete ( 2014. október 29. ) a Törökországból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára vonatkozó ideiglenes kiegyenlítő vám kivetéséről

text:
               6.11.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 319/1

         A BIZOTTSÁG 1195/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2014. október 29.)
   a Törökországból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára vonatkozó ideiglenes kiegyenlítő vám kivetéséről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 12. cikkére,
   a tagállamokkal folytatott konzultációt követően,
   mivel:
   A.   AZ ELJÁRÁS

   1.   Az eljárás megindítása

               (1)

               Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2014. február 15-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) útján az 597/2009/EK rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 10. cikke alapján szubvencióellenes eljárás megindítását jelentette be a Törökországból (a továbbiakban: az érintett ország) származó egyes szivárványos pisztrángok Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan. A Bizottság 2014. szeptember 4-én a Hivatalos Lapban helyesbítést tett közzé az eljárás megindításáról szóló értesítéshez (3).

               (2)

               A vizsgálatot a Bizottság azt követően indította meg, hogy 2014. január 3-án a dán akvakultúra-szövetség (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be az egyes szivárványos pisztrángok teljes uniós termelésének több mint 25 %-át képviselő gyártók nevében. A panasz meggyőző bizonyítékot tartalmazott egyes szivárványos pisztrángok támogatására és az ezáltal okozott jelentős kárra vonatkozóan, amelyet a Bizottság elegendőnek talált a vizsgálat megindításához.

               (3)

               Az eljárás megindítását megelőzően a Bizottság az alaprendelet 10. cikkének (7) bekezdésével összhangban értesítette Törökország kormányát (a továbbiakban: a török kormány), hogy dokumentumokkal megfelelően alátámasztott panasz érkezett hozzá, amelyben azt állították, hogy a Törökországból származó egyes szivárványos pisztrángok támogatott behozatala jelentős kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság konzultációra hívta a török kormányt annak érdekében, hogy a panasz tartalmát illetően tisztázzák a helyzetet, és kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak.

               (4)

               A török kormány elfogadta a felkérést, és ezt követően megtartották a konzultációkat. A konzultációk során nem sikerült kölcsönösen elfogadható megoldást találni. A konzultációkat követően a török kormány beadványt nyújtott be. A Bizottság tudomásul vette az észrevételeket.

         2.   A párhuzamosan folyó dömpingellenes eljárás

               (5)

               A Bizottság 2014. február 15-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés útján dömpingellenes vizsgálat megindítását is bejelentette a Törökországból származó ugyanezen termék Unióba történő behozatalára vonatkozóan (4).

               (6)

               Az e szubvencióellenes vizsgálat, illetve a párhuzamosan folyó dömpingellenes vizsgálat keretében végzett kárelemzések az uniós gazdasági ágazat ugyanazon meghatározására, az ágazatot képviselő ugyanazon uniós gyártókra és ugyanazon vizsgálati időszakra épülnek, és eltérő megállapítás hiányában ugyanazon következtetésekhez vezettek. Ezt helyénvalónak tekintették a kárelemzés racionalizálása és a következetes megállapítások elérése szempontjából. Ezért a kárral kapcsolatban bármelyik eljárás során tett észrevételeket mindkét vizsgálatban figyelembe vették.

         3.   Érdekelt felek

               (7)

               Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvételüket biztosítandó vegyék fel a Bizottsággal a kapcsolatot. Ezenfelül a Bizottság a vizsgálat megindításáról külön tájékoztatta a panaszosokat, más ismert uniós gyártókat, felhasználókat és importőröket, a törökországi exportáló gyártókat és a török hatóságokat, valamint a tudvalevőleg érintett szövetségeket, és felkérte ezeket, hogy vegyenek részt a vizsgálatban.

               (8)

               Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy a vizsgálat megindításával kapcsolatban észrevételeket tegyenek, illetve kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat, de azok nem tettek észrevételt.

         4.   Mintavétel

               (9)

               Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy az alaprendelet 27. cikkével összhangban az érdekelt felek és különösen az uniós gyártók, a független importőrök és a törökországi exportáló gyártók közül adott esetben mintát fog kiválasztani.

         4.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

               (10)

               Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy az uniós gyártók közül ideiglenesen mintát választott ki. Az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban és tekintettel arra, hogy a több mint 700 kis- és középvállalkozást tömörítő uniós gazdasági ágazat meglehetősen tagolt, a Bizottság a rendelkezésre álló időn belül kellő alapossággal megvizsgálható legnagyobb reprezentatív termelési volumenre törekedve választotta ki a mintát, szem előtt tartva továbbá a földrajzi eloszlás, valamint a termelési folyamat különböző lépései és a különböző terméktípusok (élőhal, friss, fagyasztott, filé és füstölt pisztráng) kellő lefedettségének szempontját is. A minta kilenc uniós gyártóból állt. A panaszban közölt adatok szerint a mintába felvett uniós gyártók az uniós össztermelés több mint 12 %-át tették ki. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy közöljék az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeiket. A megadott határidőn belül észrevétel nem érkezett, az ideiglenes minta ily módon megerősítésre került. A minta reprezentatív az uniós gazdasági ágazat tekintetében.

         4.2.   Mintavétel az importőrök körében

               (11)

               A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.

               (12)

               Három független importőr nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. E kis számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre.

         4.3.   Mintavétel az exportáló gyártók körében

               (13)

               A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte az összes törökországi exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte a Török Köztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg és/vagy lépjen kapcsolatba az esetleges további exportáló gyártókkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban.

               (14)

               A törökországi exportáló gyártók tizennyolc csoportja nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Ezen vállalatok Unióba irányuló vámkezelt exportjának összvolumene megfelel a 2013-ban Törökországból az Unióba exportált egyes szivárványos pisztrángok teljes mennyiségének.

               (15)

               Az alaprendelet 27. cikke (1) bekezdésével összhangban a Bizottság a négy exportáló gyártói csoportból álló mintát az érintett termék Unióba irányuló exportjának azon legnagyobb reprezentatív volumene alapján választotta ki, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni, és figyelembe vette egyúttal a földrajzi eloszlás szempontját is. A mintába felvett vállalatok az Unióba exportált vámkezelt értékesítési volumen közel 64 %-át adják, és két különböző régióban találhatók.

               (16)

               Az alaprendelet 27. cikke (2) bekezdésének megfelelően valamennyi ismert, érintett exportáló gyártó, továbbá a török hatóságok véleményét is kikérték a minta kiválasztásáról, Egy vállalat kifogást emelt a minta összetétele ellen, és azt állította, hogy nekik is szerepelniük kellene a mintában. Érvelése szerint kizárólagosan pisztráng gyártásával, feldolgozásával és értékesítésével foglalkozik (azaz más tevékenységet nem folytat), és 1971 óta végzi ezt a tevékenységet, ami által az érintett termék első törökországi gyártója. Az állította továbbá, hogy jelentős árbevétele származik a belföldi piacról, egyúttal pedig a márvány-tengeri régió legnagyobb gyártója.

               (17)

               A Bizottság emlékeztet arra, hogy a mintában szereplő vállalatok kiválasztása az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdése szerint a legnagyobb mennyiségek alapján történt, figyelembe véve a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható gyártók számát. Mivel a javasolt minta az érintett termék Unióba irányuló exportjának 64 %-át képviseli, a minta reprezentatív a török gazdasági ágazat helyzetének szempontjából. Másrészről a mintában szereplő vállalatok két különböző régióban találhatók (összesen három régió van reprezentálva), ez pedig a vizsgálat szempontjából elegendő. Következésképp a Bizottság fenntartja azon álláspontját, hogy a mintába felvett vállalatok megfelelnek az import rendelkezésre álló időn belül kellő alapossággal megvizsgálható legnagyobb reprezentatív volumenére vonatkozó szempontnak.

         5.   Egyedi vizsgálat

               (18)

               Tizenegy vállalat vagy vállalatcsoport kért az alaprendelet 27. cikkének (3) bekezdése alapján egyedi vizsgálatot. A vizsgálat ezen szakaszában a Bizottság még egyik esetben sem döntött az egyedi vizsgálatra irányuló kérelmekről. A Bizottság a vizsgálat végleges szakaszában fog dönteni arról, hogy elfogadja-e az egyedi vizsgálatra irányuló kéréseket.

         6.   A kérdőívre adott válaszok

               (19)

               A Bizottság kérdőíveket küldött a török kormánynak, a mintába felvett összes uniós vállalatnak, három importőrnek és a törökországi exportáló gyártók mintába felvett csoportjainak.

               (20)

               A török exportáló gyártók egyik csoportjához tartozó három vállalat mentességet kért a kérdőív megválaszolására vonatkozó kötelezettség alól. Ezen vállalatok egyike azzal érvelt, hogy elsősorban tengeri sügér és durbincs előállításával foglalkozik, és az érintett termékből csak kis mennyiséget termel. Egy másik vállalat egy kis élelmiszerüzletet működtet és csak érintőlegesen kapcsolódik az érintett termékhez. A harmadik vállalat pedig egy kapcsolatban álló importőr volt, amely a vizsgálati időszakban nem értékesített jelentős mennyiséget a érintett termékből. A Bizottság mentesítette a kis élelmiszerüzletet működtető vállalatot a kérdőív megválaszolására vonatkozó kötelezettség alól. A Bizottság ugyanakkor fenntartotta azon álláspontját, hogy a főleg tengeri sügér és durbincs előállításával foglalkozó vállalatnak ki kell töltenie a kérdőívet, csakúgy mint a nem független importőrnek, mivel (az exportáló gyártó esetében) az előállított, illetve (a kapcsolatban álló importőr esetében) az értékesített mennyiségek még így is jelentősek voltak.

               (21)

               A kérdőívre a török kormány és a mintába felvett, más törökországi exportáló gyártók csoportjai, valamint az egyedi vizsgálatot kérelmező vállalatok küldték el válaszukat.

         7.   Ellenőrző látogatások

               (22)

               A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a támogatás, az abból következő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. Az alaprendelet 26. cikke alapján az alábbi vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásra:

                           a)

                              Uniós gyártók:

                                       —

                                       Aqualande SAS, Roquefort, Franciaország,

                                       —

                                       Danaqua, Grindsted, Dánia,

                                       —

                                       Danforel A/S, Grindsted, Dánia,

                                       —

                                       Kongeåns Dambrug ApS, Brørup, Dánia,

                                       —

                                       LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, Németország,

                                       —

                                       Hofer Forellen GmbH, Oberndorf, Németország,

                                       —

                                       Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze – Mylof, Rytel, Lengyelország,

                                       —

                                       Piszolla, S.L., Guadalajara, Spanyolország,

                                       —

                                       Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Sefro, Olaszország,

                                       —

                                       Grupo Tres Mares, S.A., La Coruña, Spanyolország.

                           b)

                              Törökországi exportáló gyártók

                                       —

                                       „GMS” kapcsolatban álló vállalatok csoportja, Bodrum, Törökország:

                                                   —

                                                   Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști,

                                                   —

                                                   Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd. Ști,

                                                   —

                                                   GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști,

                                                   —

                                                   Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ,

                                                   —

                                                   Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști,

                                                   —

                                                   Hakan Komandit Șirketi,

                                                   —

                                                   İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd. Ști,

                                                   —

                                                   Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd. Ști,

                                                   —

                                                   Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști.

                                       —

                                       „Kilic” kapcsolatban álló vállalatok csoportja, Bodrum, Törökország:

                                                   —

                                                   Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S,

                                                   —

                                                   Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ,

                                                   —

                                                   KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș,

                                                   —

                                                   Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști.

                                       —

                                       „Özpekler” kapcsolatban álló vállalatok csoportja, Denizli, Törökország:

                                                   —

                                                   Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.),

                                                   —

                                                   Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Ști,

                                                   —

                                                   Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. İhr. San. ve Tic. Ltd. Ști („Ternaeben”), Kayseri, Törökország.

                           c)

                              A török kormány:

                                       —

                                       Gazdasági Minisztérium, Ankara, Törökország,

                                       —

                                       Élelmezési, Mezőgazdasági és Állattenyésztési Minisztérium, Ankara, Törökország.

                           d)

                              Török exportőrökkel kapcsolatban álló uniós importőrök:

                                       —

                                       Spador S.R.L. („Spador”),

                                       —

                                       Ternäben Service GmbH („TSG”),

                                       —

                                       Ternäben Vertrieb GmbH („TVG”).

                           e)

                              Törökországi exportáló gyártóval kapcsolatban álló uniós gyártó (feldolgozó) (Ternäben)

                                       —

                                       Ternäben Spółka z.o.o., Lengyelország („TPL”).

         8.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

               (23)

               A támogatás és a kár kivizsgálása a 2013. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2010. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

         B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

   1.   Az érintett termék

               (24)

               Az érintett termék a szivárványos pisztráng (Oncorhynchus mykiss):

                           —

                           élő, egyenként legfeljebb 1,2 kg tömegű, vagy

                           —

                           friss, hűtött, fagyasztott és/vagy füstölt:

                                       —

                                       egész hal (fejjel együtt), kopoltyúval vagy anélkül, belezve vagy béllel együtt, egyenként legfeljebb 1,2 kg tömegű, vagy

                                       —

                                       fej nélkül, kopoltyúval vagy anélkül, belezve vagy béllel együtt, egyenként legfeljebb 1 kg tömegű, vagy

                                       —

                                       filé, egyenként legfeljebb 400 g tömegű,

                     Törökországból származó és jelenleg az ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 és ex 0305 43 00 KN-kód alá besorolt (a továbbiakban: az érintett termék).

               (25)

               Az érintett termék meghatározását az (1) preambulumbekezdésben említettek szerint helyesbítették. A helyesbítés kizárólag szerkesztésbeli pontosítás volt, amely a hatályt nem érintette.

         2.   A hasonló termék

               (26)

               A vizsgálat során bizonyítást nyert, hogy a török belföldi piacon gyártott és értékesített és/vagy az Unióba exportált termék, illetve az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az Unióban értékesített termék azonos fizikai, műszaki és kémiai alaptulajdonságokkal rendelkezik, továbbá alapvető felhasználási területei is megegyeznek.

               (27)

               Következésképp a Bizottság e szakaszban úgy ítélte meg, hogy e termékek az alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében vett hasonló termékek.

         3.   A termékkört érintő kérelmek

               (28)

               Az érdekelt felek némelyikének álláspontja szerint a füstölt pisztrángot ki kellene zárni a termékkörből. Érvelésük szerint a füstöletlen pisztránggal összehasonlítva különbségek mutatkoznak a füstölt pisztráng gyártási folyamata, illetve fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságai tekintetében. Ezenfelül a török hatóságok azt állították, hogy a füstölt pisztrángfilé gyártóinak költségszerkezete jelentősen eltér a többi gyártó költségszerkezetétől, ami arra enged következtetni, hogy a füstölt és a füstöletlen termékek nem tekinthetők azonosnak. Ezen érdekelt felek hivatkoztak továbbá két korábbi, 2004-ben (5) és 2005-ben (6) lezárt, hasonló terméket (nagy szivárványos pisztráng és lazac) érintő dömpingellenes vizsgálatra, amelyek esetében a füstölt termékek nem tartoztak a vizsgált termékkörbe. A felek konkrétan a 437/2004/EK tanácsi rendelet (7) (9) preambulumbekezdésére hivatkoztak, amelyben elismerést nyert, hogy a füstölési folyamat megváltoztatja a vizsgált termék alaptulajdonságait. Erre való tekintettel a füstölt pisztrángot a jelen vizsgálat keretében is ki kellene zárni a termékkörből.

               (29)

               A vizsgálat során megállapítást nyert hogy az érintett termék meghatározása alá tartozó különböző kiszerelések – „élő”, „hűtött”, „fagyasztott” vagy „füstölt” – ugyanazon fizikai, műszaki és kémiai alaptulajdonságokkal rendelkeznek. Mindenekelőtt minden pisztráng ugyanazon lényegi tulajdonságokkal (kémiai, tápanyag- vagy egyéb tulajdonságokkal) rendelkezik, és e tulajdonságokat a hal a feldolgozás során is megőrzi. A feldolgozás ugyan különböző kiszereléseket eredményezett, amelyek azonban csak a hal további feldolgozás, előkészítés, főzés vagy fogyasztás előtti tartósításának módjában tértek el egymástól. Következésképp megállapítást nyert, hogy a füstölés útján történő konzerválás nem változtatja meg lényegesen a termék fizikai, műszaki és kémiai alaptulajdonságait.

               (30)

               Ami a különböző gyártási eljárásokat és az eltérő költségszerkezeteket illeti, az érdekelt felek nem fejtették ki, hogy ez milyen módon érintheti azt a megállapítást, amely szerint a füstölt és a füstöletlen termékek azonos terméknek tekinthetők. Mindenesetre a gyártási eljárások esetleges eltérései önmagukban nem befolyásolják a termékkör meghatározását. A vizsgált konkrét esetben pedig a füstölt pisztrángfilé gyártási eljárása és költségszerkezete valójában nem tért el jelentősen a pisztráng más kiszereléseinek gyártási eljárásától és költségszerkezetétől. Mindegyik kiszerelés esetében a legfontosabb költségtényező a tenyésztési költség volt, amely alapvetően az etetés (halliszt és halolaj), az energia, valamint a halikra vagy növendék halak költségeiből áll össze. Az ezzel összefüggő állításokat ezért a Bizottságnak el kell utasítania.

               (31)

               A jelen vizsgálattal ellentétben azon korábbi vizsgálatokban, amelyekre az érdekelt felek hivatkoztak, a füstölt termékek nem szerepeltek az eljárások megindítását eredményező panaszban. Következésképp a füstölt termékek nem tartoztak e vizsgálatok termékkörébe, ennek megfelelően nem is vizsgálták azokat. A 437/2004/EK rendelet (9) preambulumbekezdése az érdekelt felek egyikének azon állítására vonatkozott, amelynek értelmében a fagyasztott egész halat és filét ki kellene zárni az eljárás hatálya alól. A vizsgálat azonban nem állapította meg konkrétan azt, hogy a füstölt termékeket ki kellene zárni a termékkörből. Mivel a jelen vizsgálatban megállapítást nyert, hogy a pisztráng valamennyi kiszerelése azonos fizikai, műszaki és kémiai alaptulajdonságokkal rendelkezik, az erre vonatkozó állítást el kell utasítani.

               (32)

               Fenti indokok alapján az állítást, amely szerint a füstölt termékeket ki kellene zárni a termékkörből, a Bizottság a vizsgálat ezen szakaszában elutasítja.

         C.   TÁMOGATÁS

   1.   Bevezetés

               (33)

               A panaszos állítása szerint a török kormány támogatást nyújt az akvakultúra ágazatának. A panasz meggyőző bizonyítékokat tartalmazott az ágazatnak nyújtott állami támogatás alapjául szolgáló különböző támogatási formákra vonatkozóan, amelyek mind jogszabályokba foglaltan, mind szakpolitikai dokumentumokban megtalálhatók.

               (34)

               A Bizottság áttekintette és elemezte a panaszban említett dokumentumokat, valamint a török kormány és a mintába felvett exportáló gyártók által a vizsgálat során benyújtott további dokumentumokat, és azt állapította meg, hogy az említett dokumentumok mindegyike arra utal, hogy a Török Köztársaságban az akvakultúra-ágazat számos területen preferenciális elbánásban részesül.

               (35)

               A török hatóságoknak az akvakultúra-ágazat külön támogatására vonatkozó döntése 2003-ra nyúlik vissza, és e döntés nyomán az elmúlt tíz évben jelentős összegben juttattak közpénzeket török gyártók és exportőrök részére.

               (36)

               A török kormány és a Bizottság között az eljárás megindítását megelőzően folytatott, a (3) és (4) preambulumbekezdés szerinti konzultációk keretében a török kormány nem vitatta a vizsgált támogatási programok bármelyikének is a létezését.

         2.   A vizsgált támogatási programok

               (37)

               A Bizottság kérdőíveket küldött a török kormánynak és a mintába felvett exportáló gyártóknak azzal a céllal, hogy információkat kérjen az alábbi programokról, amelyek állítólagosan az akvakultúra-ágazatnak nyújtott támogatásokkal jártak:

                           —

                              az akvakultúra-ágazatban megvalósított beruházások állami támogatása

                                       —

                                       vámmentesség

                                       —

                                       héamentesség

                                       —

                                       adókedvezmény

                                       —

                                       társadalombiztosítási kiegészítő támogatás (munkáltatói járulék)

                                       —

                                       kamattámogatás

                                       —

                                       földterület juttatása

                                       —

                                       nyereségadó-támogatás

                                       —

                                       társadalombiztosítási kiegészítő támogatás (munkavállalói járulék)

                           —

                              a pisztrángtermelőknek nyújtott közvetlen támogatások

                                       —

                                       a pisztrángtenyésztők közvetlen támogatása

                                       —

                                       az ökológiai pisztrángtermelés közvetlen támogatása

                                       —

                                       a növendék halak után járó különtámogatás

                           —

                              a pisztrángtermelőknek nyújtott támogatott hitelek és biztosítás

                                       —

                                       a Ziraat Bankasi által nyújtott alacsony kamatú beruházási hitelek és működési hitelek

                                       —

                                       mezőgazdasági hitelszövetkezetek által nyújtott alacsony kamatú beruházási hitelek és működési hitelek

                                       —

                                       mezőgazdasági biztosítási alap és kiegészítő támogatási ráták

                           —

                              tanácsadási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás

                           —

                              halászhajókhoz nyújtott támogatás

                                       —

                                       halászhajók üzemanyagának vásárlásához nyújtott támogatás (fogyasztási adó-kedvezmény a hajók üzemanyaga után)

                                       —

                                       halászhajók forgalomból történő kivonásához nyújtott támogatás

                           —

                              egyéb támogatások és egyéb támogatási programok

         3.   Az akvakultúra-ágazatban megvalósított beruházások állami támogatása

   3.1.   Bevezetés

               (38)

               A török kormány támogatási programot vezetett be a bizonyos ágazatokban – ideértve az akvakultúra-ágazatot – és bizonyos régiókban beruházó vállalkozások számára. A program céljai a következők:

                           —

                           a termelés és a foglalkoztatás növelése,

                           —

                           a nemzetközi versenyképesség javulásához hozzájáruló nagy beruházások ösztönzése,

                           —

                           a közvetlen külföldi befektetések ösztönzése,

                           —

                           a Törökország által megfogalmazott – lent részletesebben kifejtett – különböző fejlesztési tervekben és éves programokban meghatározott célokkal összhangban a környezetvédelmi és a K + F tevékenységet ösztönző beruházások támogatása.

         3.2.   Jogalap

               (39)

               Az alábbi jogszabályok rendelkeznek az akvakultúra-ágazatban megvalósított beruházások állami támogatásáról: A beruházások állami támogatásáról szóló, a Hivatalos Lapban 28328 sz. alatt 2012. június 19-én kihirdetett 2012/3305. sz. török rendelet és a beruházások állami támogatásáról szóló rendelet végrehajtásáról szóló, a Hivatalos Lapban 28329 sz. alatt 2012. június 20-án kihirdetett 2012/1. sz. közlemény.

         3.3.   A vizsgálat megállapításai

               (40)

               Jóllehet a vizsgálati időszak szempontjából a 2012/3305. sz. török rendelet a releváns támogatási program, hasonló rendelkezések 2006, sőt még régebb óta hatályban voltak. E ténynek abból a szempontból van jelentősége, hogy állóeszközök vásárlásához kapcsolódó támogatások, például beruházási támogatások akkor is érinthetik a vizsgálati időszakot, ha odaítélésükről a vizsgálati időszakot megelőzően döntöttek.

               (41)

               A vizsgálat megerősítette a különböző állami támogatási programok létezését. Az akvakultúra-ágazatban végzett termelési tevékenység konkrétan nevesítve szerepel a 2012/3305. sz. rendelet 2/A. mellékletében azon ágazatok között, amelyek jogosultak az olyan ösztönzési támogatásokra, mint a hozzáadottértékadó-mentesség (a továbbiakban: héamentesség), vámmentesség, adókedvezmények, beruházási hozzájárulások, társadalombiztosítási kiegészítő támogatás (munkáltatói járulékok), földterület-juttatás, kamattámogatás, nyereségadó-támogatás és társadalombiztosítási kiegészítő támogatás (munkavállalói járulékok). A támogatási intenzitás a 2012/3305. sz. rendeletben meghatározott hat régió gazdasági fejlettségének mértékétől függően változhat.

               (42)

               Jóllehet a vizsgálat során megerősítést nyert a „regionális beruházási” programok létezése, a mintában szereplő vállalatok egyike sem részesült a programok mindegyikének támogatásából. E vállalatok közül néhány a hat törökországi régió mindegyikében egyformán alkalmazandó héa- és vámmentességben részesült. Mindazonáltal, mivel a mintába felvett vállalatok az EU és Törökország közötti vámunió keretében uniós vállalatoktól szereztek be gépeket és felszerelést, vámkötelezettség nem keletkezett. Másrészről, mivel Törökország előzetesen felszámított és áthárított adót is tartalmazó héarendszert alkalmaz, a vizsgálati időszakban szerzett előnyök arra a két hónapnyi időkedvezményre korlátozódtak, amíg az adóhatóságok visszatérítették héá-t a vállalatok részére. A tényleges előny mértéke a héa visszatérítéséig eltelt időszakban a kereskedelmi bankoknak fizetendő kamat összegével lenne egyenlő. Ez az előny elhanyagolható jelentőségű, így további vizsgálatára nem is került sor.

               (43)

               A mintába felvett vállalatok egyike adókedvezményben részesült a beruházások állami támogatásáról szóló, fent említett rendelet keretében megvalósított gépbeszerzése után. Az általánosan alkalmazandó 20 %-os társasági adó helyett mindössze 4 %-os adót kellett fizetnie.

               (44)

               Ugyanezen vállalat a társadalombiztosítási kiegészítő támogatási program kedvezményét is igénybe vette. A beruházásösztönzési tanúsítvány birtokában társadalombiztosítási kiegészítő támogatási kedvezményben részesült mind a munkáltatói, mind a munkavállalói járulékok tekintetében. A beruházás megvalósítását követően a társadalombiztosító az újonnan létrehozott munkahelyek vonatkozásában a minimálbérnek megfelelő összeghatárig mentesítette a vállalatot a munkavállalói és munkáltatói társadalombiztosítási járulékok megfizetése alól. A támogatási programot a Gazdasági Minisztérium finanszírozta.

         3.4.   Következtetés

               (45)

               A beruházások állami támogatása ideiglenes jelleggel az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében vett támogatásnak minősül, ahol az állami támogatás adókedvezmény formáját ölti, azaz egyébként megfizetendő kormányzati bevételt elengednek vagy nem szednek be.

               (46)

               A támogatás egyedi és kiegyenlíthető, mivel a támogatás által nyújtott előny tételesen felsorolt gazdasági ágazatokra korlátozódik. A támogatáshoz való hozzáférés bizonyos ágazatokban működő bizonyos vállalkozások körére tovább van szűkítve. Ezenfelül a bizonyos ágazatokra alkalmazandó korlátozások száma és jellege miatt, és mindenekelőtt a bizonyos vállalkozástípusokra alkalmazandó korlátozások vagy a bizonyos ágazatokat teljesen kizáró korlátozások miatt a támogatás nem felel meg az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjában az egyediség kizárására vonatkozóan meghatározott követelményeknek.

               (47)

               A rendelet 2/A. mellékletében az akvakultúra-ágazat nevesítve szerepel azon tevékenységek között, amelyek jogosultak ezen típusú adómentességekre. A rendelet 4. melléklete tételesen felsorolja azon ágazatokat, amelyek nem jogosultak semmilyen ösztönzési támogatásra ezen program keretében.

               (48)

               Következésképpen az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban a fent említett támogatások a kormány által nyújtott olyan pénzügyi hozzájárulásnak minősülnek, amelynek révén a kedvezményezett vállalkozások gazdasági előnyhöz jutnak.

         3.5.   A támogatás összegének kiszámítása

               (49)

               A fenti támogatási programok által nyújtott előnyökből egy vállalat részesült. A vállalatnak nyújtott előny mértéke azonban elhanyagolható mértékűnek bizonyult.

         4.   A pisztrángtermelőknek nyújtott közvetlen támogatások

   4.1.   Bevezetés

               (50)

               Az érintett termék leginkább az előállított pisztráng után kilogrammonként járó közvetlen támogatás formájában részesül támogatásban. Ezeket a támogatásokat az agrártámogatások éves felülvizsgálata keretében minden éven felülvizsgálják.

         4.2.   Jogalap

               (51)

               A közvetlen támogatásokról az alábbi jogszabályok rendelkeznek: A 2013. évi mezőgazdasági támogatásokról szóló, 2013. március 7-i, a Hivatalos Lapban 28612. sz. alatt 2013. április 8-án kihirdetett 2013/4463. sz. török rendelet (amely visszamenőleges hatállyal 2013. január 1-jétől alkalmazandó).

         4.3.   A vizsgálat megállapításai

               (52)

               A vizsgálat megerősítette a pisztráng közvetlen támogatásának létezését. Megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszakban a pisztráng kilogrammonkénti támogatása 0,65 TRY/kg volt 250 tonna éves termelésig. Ezen összeg felének (0,325 TRY/kg) megfelelő támogatást adtak az évi 251–500 tonna termelési mennyiség után, az évi 500 tonna termelési mennyiség felett pedig nem nyújtottak támogatást. Az érintett termék gyártói az Élelmezési, Mezőgazdasági és Állattenyésztési Minisztérium által kiállított engedély birtokában vehették igénybe a támogatást.

               (53)

               A támogatás kifizetése előtt a gyártóknak nyilvántartásba kell vetetniük magukat az Élelmezési, Mezőgazdasági és Állattenyésztés Minisztérium akvakultúra-nyilvántartási rendszerében. A gyártók rendszeres és be nem jelentett ellenőrzéseknek vetik alá magukat.

               (54)

               A mintába felvett négy gyártói csoport közül három részesült közvetlen támogatásban a vizsgálati időszak alatt, mivel maguk tenyésztették a pisztrángot. Ugyanakkor a legnagyobb csoport, a Ternaeben, nem tenyésztette, hanem független tenyésztőktől vásárolta a pisztrángot (többnyire élő pisztrángot és fagyasztott egész halat), majd feldolgozta azt. Ebből kifolyólag közvetlen támogatásban nem részesült. Ennek nyomán felmerült a kérdés, hogy a közvetlen támogatások által juttatott előny a Ternaeben csoportra, illetve a mintába felvett további három vállalatcsoportra is vonatkozik-e, amelyek nem csupán tenyésztettek pisztrángot, hanem valamennyi pisztrángot vásároltak is független vállalatoktól feldolgozás céljára.

               (55)

               Ezzel a kapcsolatban a Bizottság nyomatékosítani kívánja, hogy az érintett termék meghatározásába beletartozik mind a közvetlenül támogatott nyersanyag, nevezetesen az élő pisztráng, mind az abból előállított termékek (friss, hűtött egész hal, filé, füstölt pisztráng). Mivel az élő pisztráng támogatásban részesül és gyakorlatilag az összes törökországi tenyésztő részesül ebben a támogatásban, az érintett termék (nevezetesen az élő pisztráng és az abból előállított termékek) összes gyártója részesül ennek a közvetlen támogatásnak az előnyeiből, függetlenül attól, hogy maguk tenyésztik-e a pisztrángot vagy vásárolják-e azt további feldolgozás céljából.

               (56)

               Mindenesetre az érintett termék gyártói részére juttatott előny kimutatható. E tekintetben a Bizottság összehasonlította a mintában szerepelő, a pisztrángot maguk tenyésztő három vállalat tenyésztési költségeit (amelyek elfogadható és óvatos mértékben értékesítési, általános és igazgatási költségeket, valamint nyereséget is tartalmaztak) az élő vagy hűtött hal független szállítóktól történő beszerzési árával. A Bizottság arra a megállapításra jutott, hogy mindhárom vállalat esetében az élő vagy hűtött hal beszerzési ára alacsonyabb volt, mint a tenyésztés átlagos költsége.

               (57)

               A Ternaeben csoport esetében a Bizottság a mintában szereplő másik három vállalat átlagos (elfogadható és óvatos mértékben értékesítési, általános és igazgatási költségeket, valamint nyereséget is tartalmazó) tenyésztési költségét hasonlította össze az egyedileg a Ternaeben által a hűtött vagy élő halért átlagosan fizetett beszerzési árral. Megállapítást nyert, hogy a mintában szereplő másik három vállalat átlagos tenyésztési költsége magasabb volt, mint a Ternaeben által fizetett átlagos beszerzési ár. A Ternaeben által fizetett átlagos beszerzési ár megfelelt a mintában szereplő több vállalat által fizetett árnak.

               (58)

               Következésképp a Bizottság úgy véli, hogy a mintában szereplő vállalatok is részesültek a közvetlen támogatási program által nyújtott előnyből oly mértékig, amennyire független vállalatoktól pisztrángot szereztek be.

               (59)

               A panaszos állítása szerint az ökológiai pisztrángtermelés és a növendék halak darabonkénti termelése után kiegészítő támogatást is fizettek. A vizsgálat megerősítette, hogy az ökológiai pisztrángtermelés után kiegészítő támogatást fizettek. Ugyanakkor megállapítást nyert, hogy mindössze egy vállalat foglalkozott ökológiai pisztrángtermeléssel Törökországban, ez azonban nemrég csődbe ment. Következésképp a vizsgálati időszakban ökológiai pisztrángtermelés után támogatást nem nyújtottak.

               (60)

               Ezenfelül a Bizottság megállapította, hogy bár a növendék halak különtámogatása 2012-ben valóban létezetett, ezt a támogatást 2013-ban megszüntették, mivel a növendékhal-termelés szintje már kielégítő volt a törökországi piaci igények szempontjából.

         4.4.   Következtetés

               (61)

               A vizsgálat megállapításai alapján a Bizottság ideiglenes jelleggel azt a következetést vonja le, hogy a közpénzből finanszírozott fenti hozzájárulás az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja szerinti közvetlen támogatás formáját ölti, következésképp az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében közvetlen gazdasági előnyt juttat a török pisztrángtermelőknek. „Előny” átruházásra kerül sor, mivel hatóságok kamat-, illetve díjmentesen közvetlen finanszírozást (támogatást) nyújtanak. Ilyen ingyenes források általában a piacon nem elérhetők.

               (62)

               A közvetlen támogatási program az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi és kiegyenlíthető, mivel a támogatáshoz való hozzáférés a vállalkozások meghatározott körére korlátozott. Az akvakultúra-ágazatban tevékenykedő vállalkozások kifejezetten nevesítve vannak, a pisztráng pedig egyértelműen a támogatási program keretében támogatásra kijelölt fajok egyike. A szóban forgó közvetlen támogatás egyedi, mivel a támogatást nyújtó hatóság, és a támogatást nyújtó hatóság működését meghatározó szabályozás egyértelműen az akvakultúra-ágazatban tevékenykedő vállalkozások körére korlátozza a támogatásokhoz való hozzáférést.

         4.5.   A támogatás összegének kiszámítása

               (63)

               A vállalatonként juttatott előny összesítve a vizsgálati időszak alatt a saját tenyésztésű élő hal után kapott átlagos közvetlen támogatási összegből és a török kormány által adott átlagos támogatási összegből állt, amelyet a nyújtott támogatások összértéke alapján számítottak ki, elosztva azt a teljes törökországi pisztrángtermeléssel a vásárolt élő hal tekintetében.

               (64)

               Az alábbi táblázat a fenti támogatások által juttatott előny ideiglenesen megállapított összegeit mutatja: az előny a vizsgálati időszak alatt az érintett vállalatok által kapott összegnek felel meg.

                           Közvetlen és közvetlen támogatások

                           A vállalat neve

                           Támogatás-különbözet

                           GMS

                           7,0 %

                           Kilic

                           9,6 %

                           Özpekler

                           6,8 %

                           Ternaeben

                           9,5 %

         5.   Támogatott hitelek

   5.1.   Bevezetés

               (65)

               Bizonyos közszektorbeli, illetve magánszektorbeli szervezetek kedvezményes hiteleket nyújtottak az akvakultúra-ágazatban tevékenykedő vállalatok részére. Az alábbiakban a legfontosabb érintett szervezetek kerülnek bemutatásra.

               (66)

               A mezőgazdasági hitelszövetkezetek magánjogi szervezetek, amelyeket törökországi mezőgazdasági termelők (azaz természetes személyek vagy mezőgazdasági termeléssel foglalkozó jogi személyek) hoztak létre vállalkozásaik pénzügyi szükségleteinek kielégítése céljából.

               (67)

               A Török Köztársaság Mezőgazdasági Bankja (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi vagy a továbbiakban: Ziraat Bankasi) egy állami tulajdonban lévő közjogi szervezetként működő bank, amelynek részvényei teljes mértékben a Kincstári Államtitkárság tulajdonában vannak. A lenti (70) preambulumbekezdésben kifejtettek szerinti, a vizsgálati időszakra is vonatkozó kormányprogram értelmében a Ziraat Bankasi kedvezményes hiteleket nyújt az akvakultúra-ágazat számára a mezőgazdasági termelés és a mezőgazdasági vállalkozások támogatása céljából. Ezzel összefüggésben a Minisztertanács évente meghatározza a program időtartamát, eljárási szabályait és elveit, a Kincstár pedig átutalja a kamat fennmaradó, a diszkontált kamatrátának megfelelő összegét a Ziraat Bankasi számára. Ebből kifolyólag úgy tekinthető, hogy a Ziraat Bankasi kormányzati hatáskört gyakorol, következésképp közjogi szervezetnek minősül.

               (68)

               A Kis- és Középvállalkozások Fejlesztési Szervezete (KOSGEB) közjogi szervezet, amelynek célja a kis- és középvállalkozások (a továbbiakban: kkv-k) szerepének a növelése a gazdasági és társadalmi fejlődésben, és ehhez minőségi szolgáltatásokat és támogatást kínál a kkv-k versenyképességének fejlesztéséhez és a vállalkozói kultúra terjesztéséhez. A KOSGEB a Tudományos, Ipari és Technológiai Minisztérium hatáskörébe tartozó, részben független szervezet.

               (69)

               A Türk Eximbankot (a továbbiakban: Eximbank) a török kormány 1987. augusztus 21-i87/11914. sz. rendelete hozta létre a 3332 sz. törvényi rendelet alapján. Az Eximbank teljes mértékben állami tulajdonban lévő bank és közjogi szervezet, amely a török kormány legfőbb exportösztönzési eszközként hozzájárul Törökország fenntartható exportstratégiájának megvalósításához. A török kormány azzal bízta meg az Eximbankot, hogy támogassa a külkereskedelmet és a külkereskedelmet folytató török szállítókat/befektetőket a török vállalkozások exportjának növelése és a nemzetközi versenyképességük erősítése érdekében. Ebből kifolyólag úgy tekinthető, hogy az Eximbank kormányzati hatáskört gyakorol, következésképp közjogi szervezetnek minősül.

         5.2.   Jogalap

               (70)

               A támogatott hitelekről az alábbi jogszabályok rendelkeznek: A Ziraat Bankasi és a mezőgazdasági hitelszövetkezetek által nyújtott alacsony kamatú beruházási hitelek és működési hitelek 2013. évi kiterjesztéséről szóló 2013/4271. sz., a Hivatalos Lapban 28561 sz. alatt kihirdetett, 2013. február 16-itörök rendelet, továbbá a kis- és középvállalkozások részére nulla százalékos kamat mellett nyújtott hitelekről szóló, a Hivatalos Lapban2010. június 15-én kihirdetett 2010/27612 sz. török rendelet, valamint a török exporthitelezési bank, az Eximbank által nyújtott exporthitelekről szóló, a Hivatalos Lapban 19417 (bis) sz. alatt 1987. március 31-én kihirdetett 3332 sz. török törvény.

         5.3.   A vizsgálat megállapításai

               (71)

               A Bizottság a KOSGEB és az Eximbank által nyújtott kedvezményes hiteleket a panaszban a támogatott hitelekre vonatkozóan megfogalmazott állítások alapján vizsgálta meg. A vizsgálat megerősítette az alacsony kamatú hitelek létezését. Ugyanakkor a vizsgálat azt is megállapította, hogy a mintába felvett exportáló gyártók egyike sem kapott a mezőgazdasági hitelszövetkezetek által nyújtott hitelt.

               (72)

               A Bizottság megállapította, hogy a mintába felvett vállalatok egyike a 4271/2013. sz. rendelet alapján a vizsgálati időszakban négy kedvezményes hitelt kapott a Ziraat Bankasitól. Az akvakultúra-ágazathoz kapcsolódó hitelek kapcsán a Ziraat Bankasi kiterjesztette a beruházási hiteleket gépek és berendezések beszerzésére is, és a bank a működési hitelek felhasználási lehetőségét is tovább bővítette a működési költségek finanszírozhatósága érdekében.

               (73)

               A Ziraat Bankasi által nyújtott kedvezményes hitelek mellett a mintába felvett vállalatok egyike nulla kamat mellett jutott hitelhez a 2010/27612. sz. rendelet alapján, amely a KOSGEB által kezelt különböző kkv-támogatási programokra vonatkozik. Az akvakultúra-ágazatban tevékenykedő kkv-k ugyancsak jogosultak ezen támogatási programok nyújtotta előnyök igénybevételére.

               (74)

               Ezenfelül a vizsgálat során megállapítást nyert, hogy két mintában szereplő vállalat kettő, illetve hat alacsony kamatú hitelhez jutott az Eximbanktól. A török kormánynál tett ellenőrző látogatás alkalmával az Eximbank képviselői megerősítették, hogy az Eximbank a piacon általában elérhetőnél kedvezőbb feltételek mellett nyújt hiteleket a török exportőrök számára.

         5.4.   Következtetés

               (75)

               A fent említett alacsony kamatú hitelek ideiglenes jelleggel az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében vett támogatásnak minősülnek.

               (76)

               A vizsgálat megállapításai alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kedvezményezett számára juttatott előny az akvakultúra-ágazatban folytatott termeléshez kapcsolódóan kihelyezett hitelek után felszámított kamatban érvényesített kamatkedvezmény formáját ölti. Az államilag támogatott hitelprogram előnyhöz juttatja a hitelek kedvezményezettjét, mivel ezeket a hiteleket olyan pénzügyi feltételek mellett nyújtják, amelyek nem tükrözik a hasonló futamidejű hitelek piaci feltételeit. A szóban forgó hiteleket a piacinál kedvezőbb kamat mellett nyújtják.

               (77)

               Ezek a támogatási programok az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyediek, mivel a támogatást nyújtó hatóságok vagy a támogatást nyújtó hatóság által követett eljárást meghatározó jogszabály a támogatáshoz való hozzáférést egyértelműen meghatározott vállalkozások körére korlátozza.

               (78)

               Ebből kifolyólag a fent említett hitelek mindegyike kiegyenlíthető támogatásnak minősül, amelyek előnyt biztosítanak és amelyek az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében egyedinek minősülnek.

         5.5.   A támogatás összegének kiszámítása

               (79)

               Az alaprendelet 6. cikkének b) pontjának megfelelően a kedvezményes hitelekkel járó gazdasági előnyt ideiglenesen a fizetett kamatok és a cégek által a piacon ténylegesen megszerezhető összehasonlítható kereskedelmi hitel esetében fizetendő összeg közötti különbözetként határozták meg. Referenciaértékként a Bizottság a vizsgálati időszakban a török hitelekre vonatkozó súlyozott átlagként meghatározott kamatlábat alkalmazta, amelyhez a Bloomberg elektronikus kereskedési platformját (WAIRCOMM Index) vette igénybe.

               (80)

               A vizsgálati időszakra vonatkozó gazdasági előnyt a vizsgálati időszak alatt ténylegesen fizetett kamat és azon kamat közötti különbözetként határozták meg, amelyet a referencia-kamatláb alkalmazása esetén kellett volna fizetni.

               (81)

               A mintába felvett exportáló gyártókra vonatkozó, a fenti módszertan szerint kiszámított támogatáskülönbözetek az alábbiak:

                           Kedvezményes hitelek

                           A vállalat neve

                           Támogatás-különbözet

                           Kilic

                           0,1 %

                           Özpekler

                           0,3 %

         6.   Mezőgazdasági biztosítási alap és kiegészítő támogatási ráták

   6.1.   Bevezetés

               (82)

               A mezőgazdasági biztosításról szóló törvény és a mezőgazdasági biztosítási alap elveinek végrehajtásáról szóló rendelet határozza meg a kormány arra irányuló célját, hogy biztosítási fedezetet nyújtson a halállományt és pisztrángtermelők által előállított termékeket érő, az előforduló különböző betegségek, természeti katasztrófák, balesetek stb. miatt felmerülő veszteségekkel szemben.

               (83)

               A mezőgazdasági biztosítási alap alá tartozó biztosítástípusok a következők: i. terménybiztosítás; ii. üvegház-biztosítás; iii. nagyélőállat-biztosítás; iv. kisélőállat-biztosítás; v. baromfibiztosítás, vi. akvakultúra-biztosítás.

         6.2.   Jogalap

               (84)

               E program jogalapja a mezőgazdasági biztosításról szóló 5363 sz. törvény, valamint a mezőgazdasági biztosítási alap és a kiegészítő támogatási ráták hatálya alá tartozó kockázatokról, termékekről és régiókról szóló, a Hivatalos Lapban 28537 sz. alatt 2013. január 23-án kihirdetett 2012/4138 sz. török rendelet.

         6.3.   A vizsgálat megállapításai

               (85)

               A vizsgálat megerősítette ezen támogatási program létezését. A mezőgazdasági biztosításról szóló 5363 sz. törvény 12. és 13. cikke, valamint a mezőgazdasági biztosítási alap és a kiegészítő támogatási ráták hatálya alá tartozó kockázatokról, termékekről és régiókról szóló 2012/4138 sz. rendelet értelmében az akvakultúra-ágazathoz tartozó termékeket előállító termelők igénybe vehetik a kormány által a 2012/4138 sz. rendelet 1. cikkének (6) bekezdése alapján nyújtott kiegészítő biztosítási támogatást.

               (86)

               A mezőgazdasági biztosítási alaphoz jelentkezni szándékozó vállalatnak tervet kell benyújtania az általa megkötni szándékozott biztosításról. Ezt követően a mezőgazdasági biztosítási alap kockázatértékelési célzattal átvilágítja a vállalatot, majd a biztosítási díjat is tartalmazó ajánlatot készít a biztosítási kötvényre vonatkozóan. Amennyiben a mezőgazdasági ágazatban tevékenykedő vállalat elfogadja az ajánlatot, a biztosítási díj felét a kormány fizeti.

               (87)

               A Bizottság megállapította, hogy Törökországban a mezőgazdasági termelők általában nem kötnek biztosítást termékeikre. A vizsgálati időszakban a mintába felvett vállalatok közül csupán egy élt – 3 hónapos időtartamra – a biztosítási díjhoz kapcsolódó kormányzati támogatási program nyújtotta előnnyel. A szóban forgó vállalat ezt követően egy magánbiztosító szolgáltatását vette igénybe.

         6.4.   Következtetés

               (88)

               A gyakorlatban az e támogatási program által nyújtott előny az akvakultúra-ágazathoz tartozó élőállat-állományra kötött életbiztosítás pénzügyi költségeinek csökkentésében nyilvánul meg. Ez a támogatási program az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja szerinti támogatásnak minősül, amely a pisztrángtermelőknek nyújtott közvetlen támogatás és az alaprendelet szerinti „pénzügyi hozzájárulás” formáját ölti, mivel a támogatás kedvezményezettje olyan kedvező biztosítási díjban részesül, amely alatta marad a hasonló kockázatokra vonatkozóan piaci feltételek szerint kínált biztosítási díjaknak. A támogatási program az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében gazdasági előnyt biztosít. Az előny mértéke a rendes üzleti feltételek szerint kínált biztosítási díjak és a támogatott biztosítási díj közötti különbséggel egyenlő.

               (89)

               A szóban forgó támogatás egyedi, mivel a támogatást nyújtó hatóság, és a támogatást nyújtó hatóság működését meghatározó szabályozás egyértelműen a mezőgazdasági ágazatban tevékenykedő vállalkozások körére korlátozza a támogatásokhoz való hozzáférést, sőt kifejezetten az akvakultúra-ágazatban tevékenykedő termelők által viselt kockázatokra irányul.

         6.5.   A támogatási összeg kiszámítása

               (90)

               Az ezen támogatási program által nyújtott előnyből egy vállalat részesült. A vállalatnak nyújtott előny mértéke azonban elhanyagolható mértékűnek bizonyult.

         6.6.   Tanácsadási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás

               (91)

               Ez a támogatási program az akvakultúra-ágazatban tevékenykedő termelők részére szükséges szaktudás és know-how biztosítására irányul a korszerűsítés, a termelés növelése és a hatékonyság javítása érdekében. Megállapítás nyert hogy a vizsgálati időszakban a mintába felvett exportáló gyártók egyike sem vette igénybe ezt a támogatási programot.

         6.7.   Üzemanyag-támogatás és a halászhajók forgalomból történő kivonásához nyújtott támogatás

               (92)

               Ezek a támogatások a halászhajókhoz való üzemanyag vásárlásához vagy a halászhajók forgalomból történő kivonásához kapcsolódnak. Ezek a támogatások kifejezetten a halászati tevékenységekhez kapcsolódóan nyújtanak előnyt. Megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszakban mintába felvett exportáló gyártók egyike sem vette igénybe ezeket a támogatásokat.

         6.8.   A támogatásra vonatkozó következtetés

               (93)

               A Bizottság az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban kiszámította, hogy a vizsgálatba bevont vállalatok kiegyenlíthető támogatásai mekkora összeget tesznek ki támogatási programonként, majd ezeket összeadta, hogy így az egyes vállalatcsoportokra meghatározza a vizsgálati időszak alatti támogatás teljes összegét.

               (94)

               Az alábbiakban feltüntetett összesített támogatáskülönbözetek kiszámításához a Bizottság először a támogatási hányadot, vagyis a támogatási összeg vállalat összforgalmára jutó részét számolta ki. Az így kapott százalékértékkel számolva meghatározta az érintett termék Unióba irányuló, vizsgálati időszak alatti kiviteleihez tartozó támogatást.

               (95)

               A Bizottság ezt követően kiszámította a vizsgálati időszak alatt Unióba exportált érintett termék egészhal-egyenértékére jutó támogatási összeget, majd ugyanezen exportok egészhal-egyenértékére vonatkozó CIF-értékének százalékában kifejezte az alábbiakban feltüntetett különbözeteket.

               (96)

               A mintán kívüli együttműködő exportáló gyártók esetében a Bizottság a támogatáskülönbözet súlyozott átlagát számította ki. Ezt a különbözetet tehát a mintába felvett exportáló gyártók vonatkozásában megállapított különbözet alapján állapították meg.

               (97)

               Az összes többi exportáló gyártó esetében a Bizottság a támogatáskülönbözetet az alaprendelet 28. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. Ennek érdekében a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók együttműködésének szintjét. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló kivitelének mennyisége az érintett országból az Unióba irányuló – az Eurostat importra vonatkozó statisztikai adatai alapján megállapított – teljes exportmennyiség arányában kifejezve.

               (98)

               Ebben az esetben az együttműködés szintje magas, mivel a vizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártók kivitele több mint 80 %-át tette ki az Unióba irányuló teljes kivitelnek. Ez alapján a Bizottság úgy döntött, hogy a fennmaradó támogatáskülönbözetet a mintába felvett, legmagasabb támogatáskülönbözettel rendelekező vállalat szintje alapján határozza meg.

                           A vállalat neve

                           Támogatás-különbözet

                           GMS

                           7,0 %

                           Kilic

                           9,7 %

                           Özpekler

                           7,1 %

                           Ternaeben

                           9,5 %

                           A minta súlyozott átlaga

                           8,2 %

                           Országos támogatáskülönbözet

                           9,7 %

         D.   A KÁR

   1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározása

               (99)

               A vizsgálati időszakban a hasonló terméket több mint 700 uniós gyártó gyártotta. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

               (100)

               A nemzeti és az európai gyártókat tömörítő szervezetek és az egyes vállalatok által közölt adatok alapján a vizsgálati időszakban előállított teljes uniós termelést mintegy 170 millió kg „egészhal-egyenértékre” becsülték. A fenti (10) preambulumbekezdésben említettek szerint kilenc uniós gyártót vettek fel a mintába, amelyek a hasonló termék uniós össztermelésének több mint 12 %-át képviselték.

         2.   Uniós fogyasztás

               (101)

               Az uniós fogyasztás mértékét a Bizottság az uniós gyártók uniós piaci becsült értékesítési összmennyisége és az Eurostat által az összesített behozatalra vonatkozóan közölt adatok alapján állapította meg.

               (102)

               Az uniós gyártók értékesítésének összvolumenét a lenti (130) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint becsülték meg.

               (103)

               Az importvolumen tekintetében az Eurostat hat különböző KN-kódra vonatkozóan, nevezetesen az élő halra, a friss, a hűtött, a fagyasztott és/vagy egészben és/vagy belezett füstölt halra vagy filére vonatkozóan közöl nettó tömegben megadott adatokat. Az Eurostat nyilvántartásaiban szereplő importmennyiségeknek az alábbi konverziós tényezőkkel való elosztásával a nettó tömegben megadott adatokat egészhal-egyenértékre konvertálták összehasonlítás céljából. Ezek a konverziós tényezők a panaszban is szerepeltek és az ágazatban általánosan használtak.

                  1. tábla

                  Konverziós tényezők

                           Termékkiszerelés

                           Tényező

                           Élő

                           1,00

                           Friss/hűtött/fagyasztott (belezett)

                           0,85

                           Filé: Friss/hűtött/fagyasztott

                           0,47

                           Filé: Füstölt

                           0,40

               (104)

               Az érintett KN-kódok alá olyan haltípusok is tartoznak, amelyekre ennek a vizsgálatnak a hatálya nem terjed ki. Ilyen például a sebes pisztráng (Salmo trutta), a gyilkos pisztráng (Oncorhynchus clarki), az aranypisztráng (Oncorhynchus aguabonita) és a gila pisztráng (Oncorhynchus gilae). A vizsgálat során ugyanakkor megállapítást nyert, hogy az érintett terméken kívül más fajt Törökországban nem, vagy csak elhanyagolhatóan kis mennyiségben állítottak elő. Ez a megállapítás a török gazdasági ágazat által az Európai Akvakultúra-ágazati Termelők Szövetsége (a továbbiakban: FEAP) részére közölt információkon és további nyilvános információforrásokon alapul (8), amelyeket ellenőrzésképpen minden lehetséges esetben összehasonlítottak a megfelelő hivatalos török statisztikai adatokkal. Mindezek alapján megállapítást nyert, hogy az Eurostat által közölt adatok kellőképpen megbízható és teljes körű adatokat adnak a behozatalról.

               (105)

               A megállapítottak szerint az uniós fogyasztás 2010–2011-ben stabil maradt, majd 2011 és 2012 között 5 %-kal csökkent, majd 2012-től a vizsgálati időszakig további 7 %-kal visszaesett. Összességében a fogyasztás 12 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.

                  2. tábla

                  Uniós fogyasztás (egészhal-egyenérték, kg)

                           2010

                           2011

                           2012

                           Vizsgálati időszak

                           Uniós összfogyasztás

                           183 399 382

                           183 932 215

                           173 599 493

                           162 108 475

                              Index

                              100

                              100

                              95

                              88

                              Forrás: FEAP, Eurostat.

         3.   Az érintett országból származó behozatal

   3.1.   Az érintett országból származó behozatal mennyisége és piaci részesedése

               (106)

               A (103) preambulumbekezdésben közöltek szerint az import mennyiségét a Bizottság az Eurostat adatai alapján, egészhal-egyenértékben kifejezve állapította meg. A behozatal piaci részesedését a Törökországból származó import mennyisége és az uniós összfogyasztás alapján állapították meg.

               (107)

               Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

                  3. tábla

                  A behozatal volumene (egészhal-egyenérték, kg) és piaci részesedése

                           2010

                           2011

                           2012

                           Vizsgálati időszak

                           A Törökországból származó behozatal mennyisége (egészhal-egyenérték, kg)

                           15 664 502

                           21 510 620

                           22 113 656

                           27 008 376

                              Index

                              100

                              137

                              141

                              172

                           Piaci részesedés

                           9 %

                           12 %

                           13 %

                           17 %

                              Index

                              100

                              137

                              149

                              195

                              Forrás: Eurostat.

               (108)

               A fogyasztás csökkenése ellenére az érintett termék Unióba irányuló behozatala stabilan és összességében 72 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszakban. Ennek eredményeképp a piaci részesedés a 2010-es 9 %-ról a vizsgálati időszakra 17 %-ra nőtt, ami 8 százalékpontos vagy 95 %-os növekedésnek felel meg a figyelembe vett időszak alatt.

         3.2.   Az érintett országból származó behozatal árai és az áralákínálás

               (109)

               A Bizottság az Eurostat adatai alapján állapította meg a behozatalra vonatkozó átlagárat, amihez az import összértékét elosztotta a török behozatal egészhal-egyenérték kg-ban kifejezett összmennyiségével. A mintába felvett exportáló gyártókra vonatkozó adatok alapján megállapítható volt az áralákínálás az import tekintetében.

               (110)

               Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal átlagárai a következőképpen alakultak:

                  4. tábla

                  Importár (EUR/kg, egészhal-egyenérték)

                           2010

                           2011

                           2012

                           Vizsgálati időszak

                           Törökország

                           2,63

                           2,78

                           2,83

                           2,75

                              Index

                              100

                              106

                              108

                              105

                              Forrás: Eurostat.

               (111)

               Az érintett termék átlagos importára 2010 és 2012 között 8 %-kal emelkedett, majd ezt követően, 2012 és a vizsgálati időszak között 3 %-kal csökkent. A figyelembe vett időszakban az átlagos importárak összességében 5 %-kal emelkedtek.

               (112)

               A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze: a) a mintába felvett uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga, valamint b) a mintába felvett exportáló gyártók uniós piacon, első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet költség, biztosítás, fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritás) állapítottak meg.

               (113)

               Az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén történő ügyleteket vizsgálva, az adatokat szükség esetén kiigazítva, a visszatérítések és kedvezmények levonása után. Az összehasonlítás eredményét a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. Ennek alapján az érintett országból származó behozatal alákínálási különbözeteinek súlyozott átlaga az uniós piac tekintetében 5 % és 18 % között mozgott.

               (114)

               A mintába felvett exportáló gyártók egyikének érvelése szerint a Bizottságnak kellő mértékben figyelembe kellene vennie a kereskedelem szintjében mutatkozó esetleges különbségeket. A vizsgálat ugyanakkor azt állapította meg, hogy a mintába felvett uniós gyártók és a mintába felvett törökországi exportáló gyártók között nem volt különbség a kereskedelem szintje tekintetében. Az érvet emiatt el kell vetni.

               (115)

               A török exportőröket képviselő Égei-tengeri Exportőrök Szövetsége és az exportáló gyártók egyikének állítása szerint az uniós gazdasági ágazat leginkább az ökológiai pisztrángtermelésre és a rózsaszín pisztráng termelésére összpontosít, amely a Törökországból exportált pisztránghoz képest jelentős felárral értékesíthető. Ez alapján azt állították, hogy az árak nem összehasonlíthatók. Ugyanakkor a fenti (113) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén lezajló ügyleteket vizsgálva és az adatokat szükség esetén kiigazítva. Így a különböző terméktípusok alapján mutatkozó esetleges árkülönbségeket megfelelően figyelembe vették.

               (116)

               Az Égei-tengeri Exportőrök Szövetsége azt állította továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat eltérő termelési folyamatokat alkalmazott, ami eltérő optikai és érzékszervi jellemzőket, illetve eltérő eltarthatóságot eredményezett. Az állították továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat által előállított pisztráng más tömegkategóriákba tartozott, mint a Törökországban előállított pisztráng. Állításuk szerint mindezen tényezők kihatással vannak az árösszehasonlításra, következésképp figyelembe kellene venni ezeket. Ezen állításokat azonban nem támasztották alá bizonyítékokkal, és ilyen bizonyítékok a vizsgálat során sem kerültek elő a fenti állítások alátámasztására. A (113) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén lezajló ügyleteket vizsgálva és az adatokat szükség esetén kiigazítva. Következésképp a különböző terméktípusok alapján mutatkozó esetleges különbségeket megfelelően figyelembe vették.

               (117)

               Az árak összehasonlításával összefüggő állításokat ezért a Bizottságnak el kell utasítania.

         4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

   4.1.   Általános észrevételek

               (118)

               A támogatott import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 8. cikke (4) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

               (119)

               A (10) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár meghatározása érdekében mintavételt alkalmaztak.

               (120)

               A kár meghatározásához a Bizottság szétválasztotta a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A makrogazdasági mutatókat a Bizottság a panaszban, illetve a FEAP és az Eurostat által közölt adatok alapján értékelte. Az adatok az összes uniós gyártóra vonatkoztak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban közölt adatok alapján értékelte. Az adatok a mintába felvett uniós gyártókra vonatkoztak. Mindkét adatsorról megállapítást nyert, hogy azok reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tekintetében.

               (121)

               A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználtság, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység és a támogatáskülönbözet nagyságrendje.

               (122)

               A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, cash flow, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

         4.2.   Makrogazdasági mutatók

   4.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználtság

               (123)

               Az uniós gazdasági ágazat termelési volumenére vonatkozó adatok a FEAP-tól és a panaszostól származnak. A FEAP-tól származó adatokat haltelepi paritáson gyűjtötték össze és az egyes tagállamokban lehalászott élőhal-mennyiségre vonatkozik. Tekintettel arra, hogy a FEAP adatai a vizsgálati időszaknak csak egy részét fedték le, az adatokat a panaszostól származó becsült adatokkal egészítették ki. Továbbá mivel a FEAP adatait haltelepi paritáson gyűjtötték és az előállított élőhal-mennyiségre vonatkoznak, és mivel a kettős számbavétel elkerülése miatt is indokolt, az újrafeldolgozás céljára szánt, bármely forrásból származó importot (a teljes importmennyiség mintegy 20 %-a, a „füstölt” hal kivételével – a mintába felvett exportáló gyártók kérdőívre adott válaszaiban közölt információk alapján) hozzáadták az élőhal uniós termeléséhez.

               (124)

               Ez alapján a figyelembe vett időszak során az uniós össztermelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználtság a következőképpen alakult:

                  5. tábla

                  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználtság

                           2010

                           2011

                           2012

                           Vizsgálati időszak

                           Termelési mennyiség (egészhal-egyenérték, kg)

                           168 291 314

                           161 896 836

                           151 960 522

                           136 950 842

                              Index

                              100

                              96

                              90

                              81

                           Termelési kapacitás (egészhal-egyenérték, kg)

                           220 309 323

                           215 689 275

                           209 607 237

                           183 616 771

                              Index

                              100

                              98

                              95

                              83

                           Kapacitáskihasználtság

                           76 %

                           75 %

                           72 %

                           75 %

                              Index

                              100

                              98

                              95

                              98

                              Forrás: a panasz, FEAP, a mintába felvett uniós gyártók és a mintába felvett exportáló gyártók adatai, Eurostat.

               (125)

               A figyelembe vett időszak során a termelés minden évben csökkent. A vizsgálati időszakban a termelés 19 %-kal csökkent 2010-hez képest. E csökkenés mértéke meghaladta a figyelembe vett időszak alatt a fogyasztásban bekövetkezett csökkenés mértékét.

               (126)

               A termelési kapacitást a termelési volument a mintába felvett uniós gyártók kapacitáskihasználtsági rátájával elosztva becsülték meg.

               (127)

               Az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása 17 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós gyártók egy része a figyelembe vett időszakban bezárta termelő létesítményeit, lecsökkentve ezáltal az összesített uniós termelési kapacitást.

               (128)

               A figyelembe vett időszakban az uniós gyártók kapacitáskihasználtsági rátája 75 % körül volt, és 1 százalékpontos csökkenést mutatott 2010 és a vizsgálati időszak vége között.

         4.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

               (129)

               A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

                  6. tábla

                  Értékesítési volumen és piaci részesedés

                           2010

                           2011

                           2012

                           Vizsgálati időszak

                           Uniós piacon történő értékesítés volumene (egészhal-egyenérték, kg)

                           163 321 913

                           156 440 124

                           146 677 898

                           130 729 993

                              Index

                              100

                              96

                              90

                              80

                           Piaci részesedés

                           89 %

                           85 %

                           84 %

                           81 %

                              Index

                              100

                              96

                              95

                              91

                              Forrás: a panasz, FEAP, a mintába felvett uniós gyártók adatai, Eurostat.

               (130)

               Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenét a termelés összvolumene alapján állapították meg, a (123) preambulumbekezdésben leírtak szerint az uniós gazdasági ágazat exportértékesítésének levonásával.

               (131)

               Az exportértékesítés mennyiségét az Eurostat adatainak kilogrammban kifejezett egészhal-egyenértékre történő átkonvertálásával határozták meg. Az esetlegesen az érintett KN-kódok alá tartozó egyéb pisztrángfajok szempontját elhanyagolhatónak találták, mivel ezeket vagy nem termelték az Unióban, vagy csak nagyon kis mennyiségben termelték. Következésképp úgy tekinthető, hogy az Eurostat kellőképpen megbízható adatokat közölt a szivárványos pisztráng figyelembe vett időszaki exportjára vonatkozóan.

               (132)

               Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene tehát 2010 és a vizsgálati időszak között folyamatosan csökkent, a figyelembe vett időszak egészében a csökkenés mértéke 20 %-os volt. E negatív tendencia markánsabban jelentkezett, mint az összfogyasztás ugyanezen időszakban bekövetkezett, a (105) preambulumbekezdésben ismertetett csökkenése.

               (133)

               Ennek eredményeképp az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése is csökkent a figyelembe vett időszak folyamán, és összességében 8 százalékponttal csökkent ugyanezen időszak alatt. Ugyanakkor a török behozatal 72 %-kal és ennek megfelelően a török behozatal piaci részesedése is 8 százalékponttal nőtt a fenti (108) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint, amely megfelel az uniós gazdasági ágazat által elveszített piaci részesedés nagyságának.

         4.2.3.   Növekedés

               (134)

               Az uniós fogyasztás 2011-től a vizsgálati időszak végéig esett. Az uniós piacon tapasztalható csökkenő kereslet ellenére a Törökországból származó behozatal közel kétszeresére nőtt, aminek eredményeként a figyelembe vett időszakban a piaci részesedés is nőtt. Az uniós gazdasági ágazat így elveszítette a piaci részesedése egy részét, miközben az érintett importterméknek sikerült növelnie piaci részesedését a zsugorodó uniós piacon. Ezzel egyidejűleg az uniós gazdasági ágazat termelési volumene nagyobb arányban csökkent, mint amennyivel a piac zsugorodott, miközben a török import mind abszolút, mind relatív értelemben nőtt.

         4.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

               (135)

               A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

                  7. tábla

                  Foglalkoztatás és termelékenység

                           2010

                           2011

                           2012

                           Vizsgálati időszak

                           Foglalkoztatottak száma

                           3 692

                           3 413

                           3 144

                           2 862

                              Index

                              100

                              92

                              85

                              78

                           Termelékenység (egészhal-egyenérték, kg/alkalmazott)

                           45 578

                           47 431

                           48 332

                           47 847

                              Index

                              100

                              104

                              106

                              105

                              Forrás: a panasz, FEAP, a mintába felvett uniós gyártók adatai.

               (136)

               Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó foglalkoztatást a termelési összmennyiség alapján becsülték meg, elosztva azt a mintába felvett uniós gyártók termelékenységével. A termelési volumen csökkenésével (5. tábla) párhuzamosan a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazatban a foglalkoztatás szintje is csökkent 22 %-kal.

               (137)

               Mivel a foglalkoztatás nagyobb mértékben csökkent, mint a termelési volumen, az egy foglalkoztatottra jutó, egészhal-egyenértékre vetített kilogrammban mért termelékenység becsült értéke 5 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban.

         4.2.5.   A kiegyenlíthető támogatások összegének nagyságrendje és a múltbeli támogatást vagy dömpinget követő helyreállás

               (138)

               Valamennyi támogatáskülönbözet lényegesen meghaladja a de minimis szintet. A kiegyenlíthető támogatások nagyságának az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását illetően – tekintve a Törökországból érkező behozatal nagyságát és árát – a hatás nem tekinthető elhanyagolhatónak.

               (139)

               Mivel ez az első szubvencióellenes vizsgálat az érintett termékre vonatkozóan, nem állnak rendelkezésre adatok az esetleges korábbi támogatás vagy dömping hatásainak értékeléséhez.

         4.3.   Mikrogazdasági mutatók

   4.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

               (140)

               A mintába felvett uniós gyártók uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek súlyozott átlagon vett egységárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

                  8. tábla

                  Eladási árak az Unióban

                           2010

                           2011

                           2012

                           Vizsgálati időszak

                           Független vevők részére történt értékesítések átlagos egységárai (EUR/kg, egészhal-egyenérték)

                           2,76

                           2,91

                           2,89

                           2,95

                              Index

                              100

                              105

                              105

                              107

                           Termelési egységköltség (EUR/kg, egészhal-egyenérték)

                           2,73

                           2,84

                           2,89

                           2,98

                              Index

                              100

                              104

                              106

                              109

                              Forrás: a mintába felvett uniós gyártók által közölt adatok.

               (141)

               A mintába felvett uniós gyártók átlagos értékesítési egységára 2010-ben először az egészhal-egyenértékre vetített 2,76 EUR/kg árról 2,91 EUR/kg árra nőtt 2011-re, majd ezt követően 2012-ben 2,89 EUR/kg-ra csökkent, majd a vizsgálati időszakban ismét emelkedett, egészen 2,95 EUR/kg-ig. A mintába felvett uniós gyártók átlagos értékesítési árai a figyelembe vett időszak során összességében 7 %-kal emelkedtek. Ez a növekedés azonban nem volt elegendő ahhoz, hogy ellentételezze a termelési költségek ugyanezen időszak alatt ezzel párhuzamosan bekövetkezett 9 %-os emelkedését. Ennek eredményeként az átlagos nettó értékesítési egységár a termelési egységköltség alá esett a vizsgálati időszakban.

               (142)

               A mintába felvett uniós gyártók termelési költsége az egészhal-egyenértékre vetített 2010-es 2,73 EUR/kg értékről 2011-re 2,84 EUR/kg-ra nőtt. 2012-ben a termelési költség szerényebb mértékű, 2,89 EUR/kg-ra történő emelkedése volt megfigyelhető. A vizsgálati időszakban a termelési költség jelentősebb mértékben, 2,98 EUR/kg-ra nőtt, ezzel a termelési költség meghaladta az átlagos értékesítési árat, az uniós termelés pedig összességében veszteségessé vált. A termelési költség legfontosabb összetevője az etetési költség (haleledel és halolaj), valamint az energiaköltség és a halikra vagy növendék halak költsége, amelyek emelkedtek a figyelembe vett időszak alatt, és amelyek emelkedése így megjelenik az átlagos termelési költségek növekedésében is.

         4.3.2.   Munkaerőköltségek

               (143)

               A mintába felvett uniós gyártók átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

                  9. tábla

                  Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

                           2010

                           2011

                           2012

                           Vizsgálati időszak

                           Munkavállalón-kénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

                           26 585

                           26 958

                           28 276

                           27 757

                              Index

                              100

                              101

                              106

                              104

                              Forrás: a mintába felvett uniós gyártók által közölt adatok.

               (144)

               A mintába felvett uniós gyártók munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltsége 2010 és a vizsgálati időszak között 4 %-kal nőtt. A figyelembe vett időszak egészére vonatkozó növekedés viszonylag alacsony mértékű, de legalábbis elmarad az Unióban ugyanezen időszak alatt a munkaerőköltség (7,5 %) (9) és az inflációs ráta (9,6 %) (10) tekintetében bekövetkezett növekedéstől.

         4.3.3.   Készletek

               (145)

               A pisztráng romlandó termék, amelynek az eltarthatósága – a fagyasztott hal kivételével – kevesebb mint két hét. Mivel a mintába felvett uniós gyártók a lehalászást követően nem tartanak készleteket, és termékeiket – jelentős mennyiségben legalábbis – nem fagyasztják le, a készletek nagysága ezen vizsgálat kapcsán nem tekinthető releváns kármutatónak.

         4.3.4.   Jövedelmezőség, cash flow, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

               (146)

               A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége, cash flow-ja, beruházásaik és beruházásaik megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                  10. tábla

                  Jövedelmezőség, cash flow, beruházások és a beruházások megtérülése

                           2010

                           2011

                           2012

                           Vizsgálati időszak

                           Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

                           1,1 %

                           2,5 %

                           – 0,1 %

                           – 0,8 %

                              Index

                              100

                              230

                              – 13

                              – 88

                           Cash flow (1 000 EUR)

                           – 1 242

                           2 828

                           1 715

                           – 5 210

                              Index

                              100

                              428

                              338

                              – 220

                           Beruházások (1 000 EUR)

                           3 952

                           4 158

                           4 371

                           10 265

                              Index

                              100

                              105

                              111

                              260

                           Beruházások megtérülése

                           1,8 %

                           4,3 %

                           – 0,2 %

                           – 1,3 %

                              Index

                              100

                              238

                              – 13

                              – 74

                              Forrás: a mintába felvett uniós gyártók által közölt adatok.

               (147)

               A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezőségét a Bizottság a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségében kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. A jövedelmezőség 2010-ben és 2011-ben enyhén növekedett, azonban így is alacsony szinten, éppen csak a fedezeti pont felett maradt. A helyzet 2012-ben tovább romlott: a jövedelmezőség negatívba fordult, a vizsgálati időszakban a veszteségek még tovább nőttek. Ennek hátterében – a (142) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – a termelési költségek növekvő tendenciája állt, amelyet az uniós gazdasági ágazat nem tudott az árai megfelelő emelésével lekövetni. A figyelembe vett időszak alatt az uniós gyártók egy része felhagyott ezzel a tevékenységgel.

               (148)

               A nettó cash flow az uniós gyártók önfinanszírózó képességét jelzi. A nettó cash flow 2010 és 2011 között javult, azt követően romlott. 2012 és a vizsgálati időszak között a nettó cash flow jelentősen romlott, aminek eredményeként a figyelembe vett időszak egészére vonatkozó kumulált cash flow negatív volt. A cash flow negatív tendenciája általában a jövedelmezőség visszaesését követi, jóllehet a 2010-es negatív cash flow, illetve a 2012 és a vizsgálati időszak közötti jelentős visszaesés a (149) preambulumbekezdésben kifejtett konszolidációs erőfeszítések jegyében megvalósított beruházások eredménye is volt.

               (149)

               A beruházások 2010 és 2012 csak enyhén emelkedtek, ugyanakkor jelentős mértékben nőttek a vizsgálati időszakban. A beruházások a tevékenységgel felhagyó vállalatok termelő létesítményeinek megvásárlásával és/vagy a kapcsolódó vállalatok konszolidációjával függtek össze, nem pedig a meglévő eszközök cseréjével vagy további és/vagy új berendezések beszerzésével. A beruházások vizsgálati időszakban tapasztalt kiugró értéke elsősorban tehát a konszolidációhoz kapcsolódott. Ezt erősíti meg az a tény is, hogy a termelési összkapacitás a figyelembe vett időszak alatt 17 %-kal csökkent.

               (150)

               A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában meghatározott nyeresége. A beruházások megtérülése ugyanazt a tendenciát követette, mint a jövedelmezőség, azaz 2010 és 2011 között emelkedett miközben éppen csak a fedezeti pont felett maradt. Ezt követően a beruházások megtérülése esésnek indult, és 2012-ben negatívvá vált, a vizsgálati időszak alatt pedig még tovább csökkent. A negatív fejlemény hátterében az állt, hogy az uniós gazdasági ágazat a termelési költségek növekvő tendenciája ellenére sem tudta emelni az árait.

               (151)

               Ami a tőkebevonási képességet illeti, a mintába felvett uniós gyártóknak a hasonló termékre vonatkozó pénztermelő képességének romlása a belső pénztermelés lecsökkenésén keresztül gyengítette a pénzügyi helyzetüket. Ami a banki finanszírozás lehetőségét illeti, ezen a területen a gyártók fokozódó nehézségekkel szembesültek. A vizsgálat azt állapította meg, hogy a tőkebevonási képesség összességében romlott.

         5.   A kárra vonatkozó következtetés

               (152)

               A vizsgálat ezen szakaszában egyértelműen megállapítható volt, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett. A kár elsősorban a piaci részesedés csökkenése és a jövedelmezőség romlása formájában jelentkezett. Ezzel egyidejűleg nőtt az érintett termék importált tételeinek piaci részesedése, és ezekről megállapítást nyert, hogy az uniós piacon ezeket az uniós gazdasági ágazaténál alacsonyabb áron kínálták.

               (153)

               Bizonyos kármutatók, például az értékesítési egységár, a munkavállalónkénti munkaerőköltség, a termelékenység és a beruházások pozitívan alakultak. Az értékesítési egységárak emelkedése a termelési költségek növekedésére volt visszavezethető. Ez a növekmény azonban nem kompenzálta teljes mértékben az egységköltség emelkedését, így a jövedelmezőség 2012-ben negatívvá vált. A (144) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az uniós gazdasági ágazat egy munkavállalóra jutó munkaerőköltsége az Unióra vonatkozó munkaerőköltség általános növekedésénél és az inflációs rátánál kisebb ütemben nőtt. Az uniós gazdasági ágazatnak munkaerő-leépítést kellett végrehajtania, és ennek eredményeképp megnőtt az egy munkavállalóra jutó termelékenység. A beruházások növekedése elsősorban a tevékenységgel felhagyó vállalatok termelő létesítményeinek megvásárlásával és a konszolidációval függött össze, nem pedig a meglévő eszközök cseréjével vagy új berendezések beszerzésével.

               (154)

               A kármutatók többsége negatív tendenciát mutatott. Az uniós gazdasági ágazat visszaesést szenvedett el a jövedelmezőség, a cash flow és a beruházások megtérülése tekintetében. A jövedelmezőség és a beruházások megtérülése – amelyek 2010 és 2011 folyamán éppen csak a fedezeti pont felett voltak – 2012-re negatívvá váltak, majd a vizsgálati időszakban tovább romlottak. Ezzel egyidejűleg, a támogatott import nyomása alatt csökkent a termelési volumen, a termelési kapacitás, a foglalkoztatás és a piaci részesedés.

               (155)

               A fentiek alapján a Bizottság ebben a szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 8. cikkének (4) bekezdése értelmében.

         E.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

               (156)

               Az alaprendelet 8. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országból származó támogatott behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 8. cikke (6) bekezdésének megfelelően azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országból származó támogatott behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézet károkat ne a támogatott behozatalnak tulajdonítsák. Ezek a következők:

                           a)

                           egyéb harmadik országokból származó behozatal;

                           b)

                           az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye;

                           c)

                           a fogyasztás alakulása;

                           d)

                           verseny más halfajokkal;

                           e)

                           igazgatási és szabályozási akadályok, földrajzi korlátozások;

                           f)

                           a nagy kereskedőláncok által kifejtett árnyomás;

                           g)

                           túlzott beruházások, finanszírozási költségek, devizaárfolyam-ingadozások és peres eljárásokkal összefüggő rendkívüli veszteségek.

         1.   A támogatott behozatal hatása

               (157)

               Azt megállapítandó, hogy okozati összefüggés áll-e fenn az érintett termék Törökországból származó támogatott behozatala és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között, a Bizottság elemezte a támogatott behozatal volumenét és árszínvonalát, illetve megvizsgálta, hogy e tényezők milyen mértékben járulhattak hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz.

               (158)

               A vizsgálat azt mutatta, hogy az érintett országból származó behozatal majdnem kétszeresére nőtt a figyelembe vett időszak alatt. Ennek eredményeként a piaci részesedés 8 százalékponttal, a 2010-es 9 %-ról a vizsgálati időszakra 17 %-ra nőtt. Mindez az uniós fogyasztás csökkenő tendenciája mellett következett be. Ezzel egyidejűleg az uniós gazdasági ágazat 8 százalékpontot veszített a piaci részesedéséből.

               (159)

               A támogatott behozatal átlagára 2010 és a vizsgálati időszak között 5 %-kal nőtt. E növekedés a termelési összköltség megemelkedésére volt visszavezethető. Ugyanakkor az importtermék árai jelentősen alacsonyabb szinten maradtak az uniós ágazat áraihoz képest. A támogatott importtermékeket az uniós ágazat árai alatt kínálták, az átlagos áralákínálási különbözet a vizsgálati időszakban 9 %-nak felelt meg. Ugyanakkor, tekintettel az érintett termék megnövekedett támogatott importjára, amely jelentős árnyomást fejtett ki az uniós piacra, az uniós gazdasági ágazat nem tudta kellő mértékben megemelni az értékesítési árait ahhoz, hogy fedezni tudja a megnövekedett termelési költségeit, de legalábbis semmi esetre se a támogatott török import árai fölé.

               (160)

               Megállapítást nyert, hogy egyértelmű párhuzamot lehet vonni a Törökországból származó támogatott import megnövekedése és a török importtermékek piaci részesedésének megemelkedése és az uniós gazdasági ágazat piacvesztése, a termelési volumen, a termelési kapacitás és a foglalkoztatás csökkenése, továbbá a jövedelmezőség, a cash flow és a beruházások megtérülése tekintetében mutatkozó negatív tendencia között. Így a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a támogatott import nyomást gyakorol az uniós gazdasági ágazatra, és ez hozzájárult ahhoz, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudta az értékesítési árait a költségeihez igazodóan megnövelni, továbbá ez a piaci részesedés csökkenéséhez és általában a gazdasági és pénzügyi feltételek romlásához vezetett.

               (161)

               A fentiek alapján a Bizottság a jelenlegi szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzetének kedvezőtlen alakulása a Törökországból származó, támogatott behozatal jelentős növekedésére vezethető vissza, és hogy ennek az importnak meghatározó szerepe volt az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárban.

         2.   Az egyéb tényezők hatásai

   2.1.   Harmadik országokból származó behozatal

               (162)

               Az egyéb harmadik országokból (Chile, Norvégia, Bosznia-Hercegovina és egyéb országok) származó behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

                  11. tábla

                  Harmadik országokból származó behozatal

                           Ország

                           2010

                           2011

                           2012

                           Vizsgálati időszak

                           Harmadik országok összesen, az érintett ország kivételével

                           Mennyiség (egészhal-egyenérték, kg)

                           4 412 967

                           5 981 471

                           4 807 938

                           4 370 106

                              Index

                              100

                              136

                              109

                              99

                           Piaci részesedés

                           2,4 %

                           3,3 %

                           2,8 %

                           2,7 %

                              Index

                              100

                              135

                              115

                              112

                           Átlagár (egészhal-egyenérték, EUR/kg)

                           2,63

                           2,85

                           2,80

                           2,94

                              Index

                              100

                              108

                              106

                              112

                              Forrás: Eurostat.

               (163)

               Az egyéb harmadik országokból származó import összesített mennyisége alacsony szinten volt, sőt enyhén még csökkent is a figyelembe vett időszak során: 2010 és 2011 között növekedett, ezt követően azonban csökkent, majd a vizsgálati időszak alatt enyhén a figyelembe vett időszak 2010-es kezdetének megfelelő szint alá csökkent. A piaci részesedés alakulása hasonló tendenciát követett: 2010 és 2011 között növekedett, majd 2012-ben és a vizsgálati időszakban ismét csökkent. Összességében az egyéb harmadik országok piaci részesedése enyhén, 2,4 %-ról 2,7 %-ra nőtt a figyelembe vett időszak alatt. Ugyanakkor a Törökországból származó import mind mennyiség, mind piaci részesedés tekintetében sokkal magasabb szinten volt, és stabilan növekvő tendenciát mutatott.

               (164)

               A figyelembe vett időszakban az átlagos importárak emelkedtek. A figyelembe vett időszakban az átlagos importárak összességében 12 %-kal emelkedtek. Az egyéb harmadik országokból származó import árai alacsonyabbak voltak, mint a mintába felvett uniós gyártók átlagos értékesítési egységárai, meghaladták viszont a török import árait, kivéve a 2012-es évet, amikor enyhén elmaradtak azoktól.

               (165)

               Tekintettel az importmennyiség alacsony és stabil szintjére, valamint az egyéb harmadik országokból származó import alacsony és meglehetősen stabil piaci részesedésre, illetve az összesített uniós árszínvonalat követő árszintjére, a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az egyéb harmadik országokból származó import nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.

         2.2.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

               (166)

               Az uniós gazdasági ágazat exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

                  12. tábla

                  Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

                           2010

                           2011

                           2012

                           Vizsgálati időszak

                           Exportvolumen (egészhal-egyenérték, kg)

                           4 969 401

                           5 456 712

                           5 282 624

                           6 220 849

                              Index

                              100

                              110

                              106

                              125

                           Átlagár (egészhal-egyenérték, EUR/kg)

                           4,08

                           4,60

                           4,13

                           4,16

                              Index

                              100

                              113

                              101

                              102

                              Forrás: Eurostat.

               (167)

               Az uniós gazdasági ágazat exportértékesítése a figyelembe vett időszak során 25 %-kal nőtt. Az uniós gazdasági ágazat számára viszont az uniós piac a fő piac, az exportértékesítése a 2010–2011-es termelésének csupán mintegy 3 %-át tette ki, míg a vizsgálati időszakban az exportértékesítés 5 %-ot tett ki. Az uniós gazdasági ágazat exportértékesítési árai mintegy 30 %-kal meghaladták az uniós piacon elért átlagos értékesítési áraikat, ezáltal az exporton nagyobb nyereség keletkezett, mint az uniós piacon.

               (168)

               Mindezek alapján ebben a szakaszban a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye nem befolyásolja a támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.

         2.3.   A fogyasztás alakulása

               (169)

               Az uniós fogyasztás 2010 és 2011 között stabil maradt, majd 2011 és a vizsgálati időszak között 12 %-kal csökkent, és összességében is 12 %-kal csökkent. A csökkenő fogyasztás ellenére a támogatott török importnak sikerült 8 százalékponttal, azaz 95 %-kal növelnie a piaci részesedését, miközben az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése ugyancsak 8 százalékponttal csökkent. Következésképp az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének és piaci részesedésének csökkenése nem magyarázható kizárólag az összfogyasztás visszaesésével. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alatt kínált támogatott import folyamatos növekedése a zsugorodó uniós piacon tehát függetlenül is kárt okozott, és a (160) preambulumbekezdésben levont következtetésnek megfelelően meghatározó jelentőséggel bírt.

               (170)

               Mindezek alapján a vizsgálat ezen szakaszában a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a csökkenő fogyasztás – bár hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz – önmagában nem magyarázza az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt, következésképp nem befolyásolja a támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.

         2.4.   Verseny más halfajokkal

               (171)

               Az Égei-tengeri Exportőrök Szövetségének állítása szerint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár a más halfajok, például a cápaharcsa (pangasius), a nagy pisztráng és a lazac jelentette verseny következménye.

               (172)

               Ami a cápaharcsát illeti, a figyelembe vett időszakban e hal behozatala mintegy 24 %-kal csökkent, szemben az érintett termék importja tekintetében ugyanezen időszak alatt bekövetkezett növekedéssel.

               (173)

               Ami a többi halfajt illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy a rendelkezésre álló információk – nevezetesen a Koppenhágai Egyetem Élelmiszer-gazdaságtani Intézete nyilvánosan elérhető tanulmánya (11) – szerint a nagy pisztráng és a lazac ugyanazon piaci szegmensben versenyző helyettesítő termékek. Ezzel szemben az e vizsgálat tárgyát képező pisztrángot más piaci szegmensekben értékesítik, és nincs közvetlen korreláció a nagy pisztráng vagy a lazac és az e vizsgálatban szereplő pisztráng ára között.

               (174)

               Ezen az alapon az állításokat el kell utasítani.

               (175)

               Mindezek alapján a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy a más halfajokkal folytatott verseny nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.

         2.5.   Igazgatási és szabályozási akadályok, földrajzi korlátozások

               (176)

               Az Égei-tengeri Exportőrök Szövetsége azt állította továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt igazgatási és szabályozási akadályok, valamint egyes földrajzi területek akvakultúra-ágazati célokra való igénybevételére vonatkozó korlátozások okozták.

               (177)

               Az említett igazgatási és szabályozási előírások és a kár közötti állítólagos okozati összefüggést nem támasztották alá. Így például nem bizonyították be, hogy az igazgatási és szabályozási keret – ideértve az akvakultúra céljaira igénybevehető területekre vonatkozó földrajzi korlátozásokat is – olyan formában változtak volna a figyelembe vett időszak alatt, hogy azok kárt okozhattak volna. Valójában az említett tényezők mindössze az uniós akvakultúra-ágazat általános gazdasági és szabályozási környezetét meghatározó jellemzőknek tekinthetők, és nem adnak magyarázatot az uniós gazdasági ágazat helyzetének a figyelembe vett időszak alatt bekövetkezett romlására. Ezt az állítást ezért el kell utasítani.

               (178)

               Mindezek alapján ebben a szakaszban a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy az állítólagos igazgatási és szabályozási akadályok, valamint a földrajzi korlátozások nem befolyásolják a támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.

         2.6.   A nagy kereskedőláncok által kifejtett árnyomás

               (179)

               Az Égei-tengeri Exportőrök Szövetsége és a mintába felvett exportáló gyártók egyike azt állította, hogy a nagy uniós kiskereskedelmi láncok erős alkupozícióval rendelkeznek, és az uniós termelők által elszenvedett kár e kiskereskedelmi láncok által gyakorolt árnyomás következménye, nem pedig a Törökországból származó importé.

               (180)

               A nagy kiskereskedelmi láncok egyike sem jelentkezett, illetve működött együtt ebben a vizsgálatban. Mindenesetre a török behozatal a figyelembe vett időszak egészében támogatásban részesült és azt az uniós gazdasági ágazat árai alatt kínálták. A vizsgálati időszakban az áralákínálási különbözetek 5 % és 18 % között voltak. Mindezek alapján a nagy kiskereskedelmi láncok által gyakorolt állítólagos árnyomás nem magyarázhatja az uniós ágazat gazdasági és pénzügyi helyzetének átfogó romlását és különösen a piaci részesedés csökkenését, az árnyomás legfeljebb érintőleges szerepet tölthetett be az elszenvedett kárban.

               (181)

               Mindezek alapján ebben a szakaszban a Bizottság azt a következtetés vonta le, hogy a nagy kiskereskedelmi láncok által esetlegesen kifejtett árnyomás nem befolyásolja a támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.

         2.7.   Túlzott beruházások, finanszírozási költségek, devizaárfolyam-ingadozások és peres eljárásokkal összefüggő rendkívüli veszteségek

               (182)

               Az Égei-tengeri Exportőrök Szövetségének állítása szerint legalább egyes uniós gyártók romló teljesítményének hátterében a túlzott beruházások, nem pedig a török behozatal állt. Ugyancsak az Égei-tengeri Exportőrök Szövetsége azt állította továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének csökkenése részben a megnövekedett finanszírozási költségekre, a devizaárfolyam-ingadozásokra és a peres eljárások következményeként felmerült költségekre vezethető vissza.

               (183)

               Az állítólagos túlzott beruházásokkal és a peres eljárások következményeként felmerült költségekkel kapcsolatos állításokat nem támasztották alá, és a vizsgálat megállapításai sem erősítették azt meg, hogy ezek a tényezők bármilyen formában is érdemben kihatottak volna a mintába felvett uniós gyártók jövedelmezőségére.

               (184)

               A finanszírozási költségek növekedésére és a devizaárfolyam-ingadozásokra vonatkozó állításokat nem konkretizálták és semmivel sem támasztották alá. A vizsgálat megállapításai sem erősítették azt meg, hogy ezek a tényezők bármilyen formában is kihatottak volna a mintába felvett uniós gyártók jövedelmezőségére.

               (185)

               Ezeket az állításokat ezért nem lehet figyelembe venni.

               (186)

               Mindezek alapján a Bizottság ebben a szakaszban azt a következtetést vonta le, hogy az állítólagos túlzott beruházásokkal, finanszírozási költségekkel, devizaárfolyam-ingadozásokkal és a peres eljárásokkal összefüggő rendkívüli veszteségek nem járultak hozzá az elszenvedett kárhoz, következésképp nem befolyásolják a támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.

         3.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

               (187)

               A fenti elemzés bebizonyította, hogy az érintett országból származó támogatott import mennyisége és piaci részesedése jelentős mértékben nőtt. Ezen, az uniós értékesítési árak alatt kínált importtermékek mennyiségének növekedése az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlásához vezetett. Mindezek alapján levonható az a következtetés, hogy a Törökországból származó import meghatározó jelentőségű volt az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár szempontjából.

               (188)

               Más olyan tényezőket is elemeztek, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazat számára. Ezzel összefüggésben megállapítást nyert, hogy az egyéb harmadik országból származó import, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, a más halfajokkal folytatott verseny, az igazgatási és szabályozási akadályok, a földrajzi korlátok, a túlzott beruházások, a finanszírozási költségek, a devizaárfolyam-ingadozások és a peres eljárásokkal összefüggő rendkívüli veszteségek nem járultak hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. További tényezők, mint például az uniós fogyasztás alakulása és a nagy kiskereskedelmi láncok által kifejtett árnyomás adott esetben hozzájárulhattak az elszenvedett kárhoz, de nem befolyásolhatták a támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban elszenvedett kár között megállapított okozati összefüggést.

               (189)

               A fentiek alapján a Bizottság e szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt az érintett országból származó támogatott behozatal okozta, és ezt az okozati összefüggést más tényező nem befolyásolta. A kár konkrétan a termelés és a termelési kapacitás, az értékesítési mennyiség, a piaci részesedés és a foglalkoztatás csökkenése formájában jelentkezik, amivel párhuzamosan a figyelembe vett időszakban a jövedelmezőség és a beruházások megtérülése is negatívba fordult.

         F.   AZ UNIÓS ÉRDEK

               (190)

               Az alaprendelet 31. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy – bár kimutatható volt a támogatás káros hatása – jelen esetben az intézkedések elfogadása biztosan nem sértené-e az uniós érdeket. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek megítélésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

         1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

               (191)

               A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat a Törökországból származó támogatott behozatal következtében jelentős kárt szenvedett.

               (192)

               Intézkedések bevezetése esetén helyreállna a tisztességes piaci verseny. Az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményét jellemző mutatók romló tendenciája az érintett országból származó támogatott behozatal által támasztott versennyel járó nehézségekből fakad. Következésképp kiegyenlítő vámok kivetésével az uniós gazdasági ágazatnak lehetősége nyílna árai megemelésére, hogy fedezni tudja a termelési költségeit és így növelje a piaci részesedését, a foglalkoztatást, a termelést, továbbá javítsa az olyan pénzügyi teljesítménymutatóit, mint a jövedelmezőség, a cash flow és a beruházások megtérülése.

               (193)

               Intézkedések hiányában a török behozatal által kifejtett árnyomás valószínűsíthetően továbbra is fennállna és további negatív hatásokat fejtene ki az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére. A teljesítmény további visszaesése végeredményben a termelés mérsékléséhez és még több telephely bezárásához vezetne, ami veszélyeztetné a foglalkoztatást és a beruházásokat az Unióban.

               (194)

               Mindezek alapján a Bizottság ebben a szakaszban arra a következetésre jutott, hogy a kiegyenlítő intézkedések alkalmazása az uniós gazdasági ágazat érdekében áll.

         2.   A független importőrök érdeke

               (195)

               Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az importőröket és képviseleti szervezeteiket, hogy jelentkezzenek nála. A fenti (12) preambulumbekezdésben jelzettek szerint a független importőrök mintavételezésénél használt űrlap kitöltésével három vállalat jelentkezett a Bizottságnál. Ennek megfelelően a Bizottság e három vállalat mindegyikéhez eljuttatta a kérdőívet, de a válaszait csak az egyik vállalat küldte meg. A kapott válaszokból nyilvánvaló volt, hogy bár a szóban forgó vállalat nagyon kis mennyiségben importált ugyan pisztrángot a vizsgálati időszak alatt, jellemzően nem pisztrángot, hanem más haltermékeket importált. A szóban forgó vállalat által importált pisztráng mennyisége azonban nem volt elegendő ahhoz, hogy összességében reprezentatívnak minősüljön.

               (196)

               Egy későbbi szakaszban egy másik importőr is jelentkezett, ez az importőr azonban nem válaszolta meg a kérdőívet. Ez az importőr azt állította, hogy a Törökországból származó pisztrángra kivetett vámok miatt meg kellene szakítania az importtevékenységét, ugyanakkor állítását nem fejtette ki részletesen és nem közölt az üzleti tevékenységét esetlegesen érintő hatások értékelése szempontjából releváns információkat, például a jövedelmezőségére, az importárakra vagy viszonteladói árakra vonatkozóan.

               (197)

               Nem lehet ugyan kizárni, hogy a kiegyenlítő vámok kivetése a független importőröket is érinteni fogja, ezen vámok célja az egyenlő versenyfeltételek helyreállítása az uniós piacon. Léteznek más beszállítói források is, és az uniós importőröknek képesnek kell lenniük arra, hogy a vámok kivetése nyomán megváltoztassák beszállítói forrásaikat. Végeredményben a vizsgálat nem tárt fel semmilyen, a vámok kivetésére visszavezethető, jelentős negatív hatást az uniós független importőrökre/kereskedőkre nézve.

               (198)

               Fentiek fényében és a független importőröktől/kereskedőktől származó további adatok hiányában a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetésének összességében nem lenne jelentős kedvezőtlen hatása a független importőrökre/kereskedőkre nézve.

         3.   A felhasználók, fogyasztók, beszállítók érdeke

               (199)

               Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte a felhasználókat és képviseleti szervezeteiket, valamint a reprezentatív fogyasztó szervezeteket hogy jelentkezzenek nála. A Bizottság emellett az összes ismert, meghatározó féllel felvette a kapcsolatot. Ugyanakkor ezen felek egyike sem jelentkezett.

               (200)

               Az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőt követően két fél jelentkezett, akik állításuk szerint a török pisztrángtermelők és -feldolgozók számára szállítottak gépeket.

               (201)

               A felek egyikének állítása szerint a vámok kivetése miatt megemelkednének a végső fogyasztók által fizetett árak. A szóban forgó fél azonban nem támasztotta alá állítását. A vizsgálat nem tárt fel semmilyen, a vámok kivetésére visszavezethető, jelentős negatív hatást a végső fogyasztókra nézve. A fent említettek szerint a fogyasztói szervezetek nem működtek együtt és nem közöltek semmilyen olyan adatot, amely alapján az intézkedések hatása részletesen vizsgálható lett volna. Mindenesetre, bár a kiegyenlítő vámok hatással lehetnek az importárak alakulására, a potenciális áremelkedések legalább részben átháríthatók a forgalmazási láncra, következésképp a végső fogyasztót érintő esetleges áremelkedés nem lehet jelentős mértékű.

               (202)

               Egyébránt a kiegyenlítő vámok célja a kiegyenlített versenyfeltételek helyreállítása az Unióban, nem pedig az Unióba irányuló, tisztességes árazású import korlátozása.

               (203)

               Fentiekre, valamint arra való tekintettel, hogy a felhasználók és a fogyasztói szervezetek nem működtek együtt a vizsgálatban, továbbá figyelembe véve különösen az intézkedések szintjét, ebben a szakaszban a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések alkalmazásának összességében nem lenne jelentős kedvezőtlen hatása a felhasználókra, fogyasztókra vagy a beszállítókra nézve.

         4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

               (204)

               A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem álltak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az érintett termék Törökországból származó behozatalára vonatozó intézkedések bevezetése a vizsgálat e szakaszában nem szolgálja az Unió érdekét.

         G.   IDEIGLENES KIEGYENLÍTŐ INTÉZKEDÉSEK

               (205)

               A Bizottságnak a támogatással, a kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetései alapján ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a támogatott behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

         1.   A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet (kárkülönbözet)

               (206)

               Az intézkedések szintjének megállapításához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg.

               (207)

               A kár abban az esetben szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná termelési költségeit és a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése révén olyan adózás előtti nyereségre tudna szert tenni, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis támogatott behozatal nélkül ésszerűen elérhet.

               (208)

               A Törökországból származó behozatal mennyisége jelentős mértékben főleg 2008-ban, azaz a figyelembe vett időszak előtt nőtt meg. Az uniós gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszak elején, azaz 2010-ben elért jövedelmezőségét ezért nem lehetett reprezentatívnak tekinteni. Mivel 2008-at megelőzően a Törökországból származó import által az uniós piacra kifejtett nyomás nem volt jelentős, a szóban forgó időszak előtt elért haszonkulcsokat elfogadhatónak lehetett tekinteni. A panaszban közölt információk alapján 2006 és 2007 között a dán pisztrángágazat átlagosan 12 %-ot elérő vagy azt meghaladó haszonkulcsot ért el. Következésképp ez alapján ebben a szakaszban úgy tekintették, hogy az árbevétel 12 %-ában megállapított haszonkulcs megfelelő szintűnek tekinthető, mint az uniós gazdasági ágazat által a káros támogatás nélkül elérhető haszonkulcs.

               (209)

               Az Égei-tengeri Exportőrök Szövetsége és az exportáló gyártók egyikének állítása szerint a célul kitűzött haszonkulcs mértékének 12 % alattinak kellene lennie, mivel i. a korábbi vizsgálatokban (lazac; nagy szivárványos pisztráng) megcélzott nyereségként alacsonyabb mértéket alkalmaztak; ii. az uniós gazdasági ágazat által a figyelembe vett időszak elején ténylegesen elért haszonkulcs alacsonyabb mértékű volt; és iii. a 12 %-os haszonkulcs kizárólag a dán pisztrángágazatra és nem az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozik, következésképp nem reprezentatív. Végezetül, az exportáló gyártó azzal egészítette ki érvelését, hogy 3 %-os haszonkulcsot kellene alkalmazni, amely megfelel az élelmiszeripar egészére vonatkozó átlagos haszonkulcsnak.

               (210)

               Egyrészt, ami a nagy pisztráng és a lazac vonatkozásában elvégzett vizsgálatokkal vont párhuzamot illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy az egyes vizsgálatokban az adott vizsgálatra vonatkozó információk alapján kell a következtetésekhez eljutni. Ebben a konkrét esetben a vizsgálat anyagai között rendelkezésre álltak a megalapozott információk, következésképp ezeket használták fel.

               (211)

               Másrészt, a hasonló termék értékesítése vonatkozásában az uniós piacon elérendő nyereségszintet a megfelelő ágazat által rendes versenyfeltételek között – azaz támogatott behozatal nélkül – ésszerűen elérhető haszonkulcs alapján kell meghatározni. Tekintettel arra, hogy a figyelembe vett időszakban, sőt már azt megelőzően is a támogatott import jelentős mennyiségben jelen volt a piacon, nem fogadható el az érvelés, mely szerint rendes versenyfeltételek álltak volna fenn. A 12 %-os haszonkulcsot a jelentős mennyiségben jelen lévő török import nélkül sikerült elérni az uniós piacon, így a mostani eset ezen szakaszában elfogadható nyereségszintnek volt tekinthető.

               (212)

               Harmadrészt, a dán pisztrángágazatot azért lehetett kellőképpen reprezentatívnak tekintetni az uniós piac szempontjából, mert Dánia az egyik legfontosabb pisztrángtermelő ország az Unióban. Egyéb rendelkezésre álló információk hiányában a nyereségszint megállapítása céljában ebben a szakaszban ezt az információt vették alapul.

               (213)

               Végezetül, az élelmiszeripar egésze által elért, jóval alacsonyabb általános haszonkulccsal kapcsolatos érvelést nem támasztották alá. Mindenesetre a Bizottság úgy vélte, hogy a dán pisztrángágazat által elért nyereségszint jobban tükrözi az ágazat sajátosságait, következésképp alkalmasabb erre a célra. Az élelmiszeripar valójában különböző piaci szegmensekhez tartozó alágazatokat tömörít, amelyekre eltérő – a pisztrángágazatra nem feltétlenül alkalmazandó – piaci feltételek vonatkoznak.

               (214)

               Fenti indokok alapján a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az árbevétel 12 %-ában megállapított nyereségcél megfelelő volt.

               (215)

               Mindezek alapján a Bizottság az uniós értékesítési árakból a vizsgálati időszak alatt ténylegesen elért haszonkulcsot levonva, és azt a 12 %-os haszonkulccsal helyettesítve kiszámította a hasonló termék uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árát.

               (216)

               A Bizottság ezt követően a mintába felvett törökországi exportáló gyártóknak az áralákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importára, valamint a mintába felvett uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagos ára összehasonlításának alapján meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki.

               (217)

               A kár megszüntetéséhez szükséges szintet „az I. mellékletben szereplő vállalatok” és a „minden más vállalat” esetében ugyanúgy határozták meg, mint a támogatáskülönbözetet (lásd a (96) és (97) preambulumbekezdés).

         2.   Ideiglenes intézkedések

               (218)

               Az alaprendelet 12. cikkének (1) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályával összhangban ideiglenes kiegyenlítő vámot kell kivetni a Törökországból származó élő, egyenként legfeljebb 1,2 kg tömegű vagy friss, hűtött, fagyasztott és vagy füstölt szivárványos pisztráng (Oncorhynchus mykiss) egész hal vagy fej nélküli vagy filé formájú kiszereléseire. A Bizottság elvégezte a kárkülönbözetek és a támogatáskülönbözetek összehasonlítását. A vámok összegét a támogatáskülönbözetek közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni.

               (219)

               A fentiek alapján az ideiglenes kiegyenlítő vámtételek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

                           Vállalat

                           Támogatáskülönbözet

                           Kárkülönbözet

                           Kiegyenlítő vám

                           GMS

                           7,0 %

                           27 %

                           7,0 %

                           Kilic

                           9,7 %

                           41 %

                           9,7 %

                           Özpekler

                           7,1 %

                           26 %

                           7,1 %

                           Ternaeben

                           9,5 %

                           20 %

                           9,5 %

                           Egyéb együttműködő vállalatok

                           8,2 %

                           26 %

                           8,2 %

                           Minden más vállalat

                           9,7 %

                           41 %

                           9,7 %

               (220)

               A fenti kiegyenlítő intézkedéseket ad valorem vámok formájában, vagyis a behozatal értékének arányában állapítják meg.

               (221)

               Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi kiegyenlítő vámtételeket e vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ennek megfelelően a vámok az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. E vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett jogi személyek által előállított érintett termék behozatalára vonatkoznak.

               (222)

               Az e rendelet rendelkező részében külön nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott importált érintett termékre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó. Esetükben az egyedi kiegyenlítő vámtételek egyike sem alkalmazandó.

               (223)

               Ha a későbbiek folyamán valamely vállalat megváltoztatja a nevét, a vállalat kérheti ezen egyedi kiegyenlítő vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (12). A kérelemnek tartalmaznia kell az összes releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, a névváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítés kerül közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               (224)

               A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések megkerülésére vonatkozó kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi kiegyenlítő vámok alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. Az egyedi kiegyenlítő vámok hatálya alá tartozó vállalatoknak érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk a tagállamok vámhatóságai felé. A számlának összhangban kell lennie a II. mellékletben meghatározott követelményekkel. Az ilyen számlával nem rendelkező behozatalra a „minden más vállalatra” alkalmazandó kiegyenlítő vám vonatkozik.

               (225)

               A kiegyenlítő vámok megfelelő végrehajtása érdekében a „minden más vállalatra” megállapított maradványvám nemcsak a vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba.

         H.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

               (226)

               A felelősségteljes ügyvitel érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket és/vagy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselője előtti meghallgatásukat.

               (227)

               Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a vizsgálat végleges szakaszában módosítják,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   Ideiglenes kiegyenlítő vámot vetnek ki a szivárványos pisztráng (Oncorhynchus mykiss) alábbi kiszerelésű:

               —

               élő, egyenként legfeljebb 1,2 kg tömegű, vagy

               —

               friss, hűtött, fagyasztott és/vagy füstölt:

                           —

                           egész hal (fejjel együtt), kopoltyúval vagy anélkül, belezve vagy béllel együtt, egyenként legfeljebb 1,2 kg tömegű, vagy

                           —

                           fej nélkül, kopoltyúval vagy anélkül, belezve vagy béllel együtt, egyenként legfeljebb 1 kg tömegű, vagy

                           —

                           filé, egyenként legfeljebb 400 g tömegű,

         Törökországból származó, jelenleg az ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 és ex 0305 43 00 (TARIC-kód: 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 és 0305430011) KN-kód alá besorolt behozatalaira.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó ideiglenes kiegyenlítő vámtételek a következők:

               Vállalat

               Ideiglenes kiegyenlítő vámok

               TARIC-kiegészítő kód

                           —

                           Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti

                           —

                           Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd. Şti

                           —

                           GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti

                           —

                           Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ

                           —

                           Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti

                           —

                           Hakan Komandit Şirketi

                           —

                           İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti

                           —

                           Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd. Şti

                           —

                           Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti

               7,0 %

               B964

               BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ

               9,7 %

               B965

               Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi

               7,1 %

               B966

               Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ

               9,5 %

               B967

               Az I. mellékletben szereplő vállalatok

               8,2 %

               Minden más vállalat

               9,7 %

               B999

         (3)   A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a II. mellékletben meghatározott követelményeknek. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy „a minden más vállalatra” érvényes vámot kell alkalmazni.
   (4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó megfelelő hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
   2. cikk
   (1)   Az 597/2009/EK rendelet 30. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és szóbeli meghallgatást kérhetnek a Bizottságtól.
   (2)   Az 597/2009/EK rendelet 31. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
   3. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
   Az 1. cikket egy négy hónapos időszakon át kell alkalmazni.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2014. október 29-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 188., 2009.7.18., 93. o.

      (2)  Értesítés a Törökországból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megindításáról (HL C 44., 2014.2.15., 9. o.).

      (3)  HL C 297., 2014.9.4., 23. o.

      (4)  Értesítés a Törökországból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról (HL C 44., 2014.2.15., 18. o.).

      (5)  A Tanács 2004. március 8-i 437/2004/EK rendelete a Norvégiából és a Feröer-szigetekről származó nagy szivárványos pisztráng behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 72., 2004.3.11., 23. o.).

      (6)  A Bizottság 2005. április 22-i 628/2005/EK rendelete a Norvégiából származó tenyésztett lazac behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 104., 2005.4.23., 5. o.), és a Tanács 2006. január 17-i 85/2006/EK rendelete a Norvégiából származó tenyésztett lazac behozatalára kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről és a végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 15., 2006.1.20., 1. o.).

      (7)  A Tanács 2004. március 8-i 437/2004/EK rendelete a Norvégiából és a Feröer-szigetekről származó nagy szivárványos pisztráng behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 72., 2004.3.11., 23. o.).

      (8)  Az Egyesült Nemzetek Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete; a Török Köztársaság Élelmezési, Mezőgazdasági és Állattenyésztési Minisztériuma; Török Halászati Szövetség.

      (9)  Eurostat: EU-28 munkaerőköltség-index, nominális érték – negyedéves adatok (NACE Rev. 2)

      (10)  Eurostat: EU-28 HICP – inflációs ráta – az éves átlagos változás kumulatív mértéke ( %) 2010 és 2013 között

      (11)  Nielsen, M., Jensen, C. L., Nielsen, R., Petersen, C. S., & Ravensbeck, L. (2008). A lazacfélék, a halliszt és a halolaj világpiaci modelljei nagykereskedelmi adatok alapján (Globale markedsmodeller for laksefisk, fiskemel og olie, herunder data for engroshandel) København Museum Tusculanum. (Rapport/Fødevareøkonomisk Institut; Nr. 198). http://curis.ku.dk/ws/files/44694071/Rapport_198.pdf

      (12)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

      I. MELLÉKLET
      A mintában nem szereplő és egyedi vizsgálat alá nem vont együttműködő török exportáló gyártók:

                  Név

                  TARIC-kiegészítő kód

                  Abalıoğlu Yem-Soya ve Tekstil San. A.Ş.

                  B968

                  Ada Su Ürünleri Turizm İnşaat ve Ticaret Ltd. Şti.

                  B969

                  Ahmet Aydeniz Gıda San. ve Tic. A.Ş.

                  B970

                  Alba Lojistik İhracat İthalat Ltd. Şti.

                  B971

                  Alba Su Ürünleri A.Ş.

                  B972

                  Alfam Su Ürünleri A.Ş.

                  B973

                  Alima Su Ürünleri ve Gida San. Tic. A.Ş.

                  B974

                  Alka Su Ürünleri A.Ş.

                  B975

                  Azer Altin Su Ürünleri

                  B976

                  Bağcı Balık Gıda ve Enerji Üretimi San ve Tic. A.Ş.

                  B977

                  Çamlı Yem Besicilik Sanayii ve Ticaret A.Ş

                  B978

                  Çirçir Su Ürünleri Ltd. Şti.

                  B979

                  Ipaş Su Ürünleri A.Ş.

                  B980

                  Kemal Balıkçılık Ihr. Ltd. Şti.

                  B981

                  Liman Entegre Balıkçılık San ve Tic. Ltd. Şti.

                  B982

                  Miray Su Ürünleri

                  B983

                  Önder Su Ürünleri San. ve Tic. Ltd. Şti.

                  B984

                  Penta Su Ürünleri Üretim ve Sanayi Tic. A.Ş.

                  B985

                  Tai Su Ürünleri Ltd. Şti.

                  B986

                  TSM Deniz Ürünleri San. Tic. A.Ş.

                  B987

                  Ugurlu Balık A.Ş.

                  B988

                  Yaşar Dış Tic. A.Ş.

                  B989

      II. MELLÉKLET
      Az 1. cikk (4) bekezdésében említett érvényes kereskedelmi számlát az alábbi elemek feltüntetésével kell kiállítani:

                  1.

                  A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása.

                  2.

                  A következő nyilatkozat:
                  „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített szivárványos pisztrángot a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő Törökországban. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.”

                  3.

                  Dátum és a kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztviselőjének aláírása.