title: A Bizottság (EU) 2020/1201 végrehajtási rendelete (2020. augusztus 14.) a Xylella fastidiosa (Wells et al.) Unióba történő behurcolásának és Unión belüli elterjedésének megelőzését célzó intézkedésekről

text:
                  17.8.2020

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 269/2

         A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1201 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2020. augusztus 14.)
         a Xylella fastidiosa (Wells et al.) Unióba történő behurcolásának és Unión belüli elterjedésének megelőzését célzó intézkedésekről
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel a növénykárosítókkal szembeni védekező intézkedésekről, a 228/2013/EU, a 652/2014/EU és az 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 69/464/EGK, a 74/647/EGK, a 93/85/EGK, a 98/57/EK, a 2000/29/EK, a 2006/91/EK és a 2007/33/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. október 26-i (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 28. cikke (1) és (2) bekezdésére,
         mivel:

                     (1)

                     A Bizottság (EU) 2015/789 végrehajtási határozatát (2) 2015 májusa óta alkalmazzák a Xylella fastidiosa (Wells et al.) (a továbbiakban: meghatározott károsító) Unióba történő behurcolásának és Unión belüli továbbterjedésének megelőzése céljával. E végrehajtási határozatot több alkalommal frissítették az adott időpontban rendelkezésre álló tudományos és szakmai adatok figyelembevétele érdekében.

                     (2)

                     Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2019. május 15-én tudományos szakvéleményt (3) tett közzé a meghatározott károsító uniós területen képviselt növényegészségügyi kockázatáról, külön kitérve a meghatározott károsító potenciális megtelepedésére, rövid és nagy távolságban történő elterjedésére, hatására és tünetmentes időszakának hosszára, valamint a kockázat csökkentésére fennálló lehetőségek frissítésére. A Hatóság 2019. május 15-én tudományos jelentést (4) tett közzé a meghatározott károsítóra vonatkozó in planta ellenőrzési intézkedések hatékonyságáról, megerősítve a korábban említetteket, miszerint jelenleg nem állnak rendelkezésre ellenőrzési intézkedések a meghatározott károsítónak a beteg növényekből szabadföldi körülmények között történő eltávolításához. 2019. június 25-én a Hatóság a meghatározott károsítóra vonatkozó károsítófelderítési adatlapot (5) tett közzé, amely további elemeket tartalmaz a célzottabb felderítési tevékenységek biztosításához. 2020. április 28-án a Hatóság frissítette a meghatározott károsítóval világszerte megfertőzött növényfajok adatbázisát (6). Emellett 2020. június 8-án a Hatóság közzétette a Xylella fastidiosa statisztikailag megbízható és kockázatalapú felderítéseire vonatkozó iránymutatásokat (7), amelyek az uniós körülhatárolt területeken belül és kívül elvégzendő felderítési tevékenységeket illetően segítik majd a tagállamokat a konfidenciaszint, a javasolt feltételezett prevalencia és az előkészítés megvalósításában.

                     (3)

                     A legújabb tudományos fejlemények, a Bizottság által az érintett tagállamokban elvégzett ellenőrzések és az (EU) 2015/789 végrehajtási határozat végrehajtása során szerzett tapasztalatok alapján az adott intézkedéseket frissíteni kell, hogy célzottabb megközelítést lehessen biztosítani a meghatározott károsító uniós területen történő visszaszorításához.

                     (4)

                     Az egyértelműség kedvéért a gazdanövények fogalommeghatározása a meghatározott károsítóval világszerte megfertőzött összes növényfajra vagy nemzetségre, a meghatározott növények fogalommeghatározása azonban csak a meghatározott károsító adott alfajával megfertőzött gazdanövényekre terjed ki. Ebben az összefüggésben – és az arányosság bizonyos fokának biztosítása érdekében – e rendelet egyes intézkedései csak a gazdanövényekre, más intézkedései pedig csak a meghatározott növényekre alkalmazandók.

                     (5)

                     A meghatározott károsító jelenlétének jobb áttekintése érdekében a tagállamoknak a legújabb tudományos és szakmai információkkal összhangban fokozniuk kell a jelenlét éves felderítéseit.

                     (6)

                     A meghatározott károsító felszámolása és az Unió többi részében való továbbterjedésének megelőzése érdekében a tagállamoknak a fertőzött területből és egy biztonsági sávból álló körülhatárolt területeket kell kialakítaniuk, és felszámolási intézkedéseket kell foganatosítaniuk. A biztonsági sávok kiterjedésének arányban kell állnia a vektor kockázati szintjével és terjedési képességével.

                     (7)

                     Amennyiben egy meghatározott károsító szervezet elszigetelten fordul elő, nem szükséges körülhatárolt területet kialakítani, ha a nemrég behurcolt, meghatározott károsító eltávolítható azokból a növényekből, amelyekben jelenléte megállapítást nyert. Ez a legarányosabb megközelítés alkalmazandó mindaddig, amíg az érintett területen végzett felderítések következtetése az, hogy a meghatározott károsító nem telepedett meg.

                     (8)

                     Az Unió bizonyos területein helyénvaló az a következtetés, hogy a meghatározott károsító felszámolása már nem megvalósítható. Az érintett tagállamok számára ezért engedélyezni kell, hogy felszámolás helyett a károsító e területeken belüli visszaszorítására szolgáló intézkedéseket alkalmazzanak. Ezen intézkedéseknek a felszámolási intézkedéseknél kevésbé szigorúnak kell lenniük, de gondos felderítési megközelítést és több óvintézkedést kell biztosítaniuk az adott pufferzónákban és a fertőzött területek külső részén, hogy megelőzhető legyen a meghatározott károsítónak az Unió többi részében való elterjedése.

                     (9)

                     Ahhoz, hogy biztosítható legyen a fertőzött növények eltávolítása és a meghatározott károsító Unió többi részében való továbbterjedésének megelőzése, a körülhatárolt területek nyomon követését minden év legmegfelelőbb időszakában kell elvégezni. A nyomon követésnek a körülhatárolt területen jelen lévő vektorokra való kiterjesztésével meg kell határozni a vektorok továbbterjedésének kockázatát és ki kell értékelni a növényegészségügyi ellenőrzési intézkedések hatékonyságát a vektorpopulációval szemben annak összes fejlődési szakaszában.

                     (10)

                     A tapasztalatok a legújabb tudományos bizonyítékoknak megfelelően megerősítik, hogy a vektorellenőrzés – a bakteriális inokulum azonnali eltávolításával együtt – kulcsfontosságú a meghatározott károsító Unió többi részében való továbbterjedésének megelőzéséhez. Ezért a tagállamoknak a növények eltávolítása előtt, valamint az év során is biztosítaniuk kell a vektorpopulációval szembeni növényegészségügyi kezelések megfelelő végrehajtását annak összes fejlődési szakaszában. E kezeléseknek a vektorok elleni hatékony vegyi, biológiai vagy mechanikai kezeléseket kell tartalmazniuk, lehetőség szerint a nem vegyszeres megoldások előnyben részesítésével.

                     (11)

                     A meghatározott károsítónak a körülhatárolt területen észlelt alfajaira ismerten fogékony azon növények, amelyeket legalább életciklusuk egy részében az adott körülhatárolt területen termesztettek, vagy amelyeket e területen átszállítottak, nagyobb valószínűséggel fertőződtek meg a meghatározott károsítóval. Ezért arányos intézkedésként csak a meghatározott növényeket illetően kell az Unión belüli szállításra vonatkozó különleges követelményeket megállapítani. Arányos továbbá kevésbé szigorú követelményeket alkalmazni e növényeknek a fertőzött területeken belüli vagy a fertőzött területekről a pufferzónákba történő beszállítására, mint a körülhatárolt területekről történő kiszállítására.

                     (12)

                     A kereskedelem elősegítése céljából, a növények egészségének védelme és a meghatározott károsító jellegének figyelembevétele mellett, az olyan harmadik országból származó gazdanövényeket, amelyben a meghatározott károsító nincs jelen, az Unióba való behozatalukkor növényegészségügyi bizonyítványnak kell kísérnie, amelynek tartalmaznia kell egy kiegészítő nyilatkozatot arról, hogy a szóban forgó ország mentes a meghatározott károsítótól.

                     (13)

                     Ahhoz, hogy biztosítható legyen a meghatározott károsítótól való mentesség az Unióba olyan harmadik országokból behozott gazdanövények esetében, ahol ismert, hogy a meghatározott károsító jelen van, az Unióba való behozatalra hasonló követelményeket kell alkalmazni, mint a körülhatárolt területekről származó meghatározott növények szállítására.

                     (14)

                     A legújabb tudományos és szakmai adatok fényében fokozni kell azokat a felderítési tevékenységeket is, amelyeket harmadik országok folytatnak annak megerősítésére, hogy a meghatározott károsító nincs jelen a nemzeti területükön vagy az Unióba történő kivitel céljából engedélyezett termőhelyeken.

                     (15)

                     Szabályokat kell megállapítani a meghatározott növényeknek a körülhatárolt területekről az Unió többi részébe való szállításához és a gazdanövényeknek harmadik országokból az Unióba történő behozatalához kapcsolódó hatósági ellenőrzésekre vonatkozóan. E szabályoknak arányosaknak és hatékonyaknak kell lenniük, és figyelembe kell venniük az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8)2019. december 14-től alkalmazandó rendelkezéseit.

                     (16)

                     Az (EU) 2015/789 végrehajtási határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni.

                     (17)

                     A harmadik országok területein vagy termőhelyein, valamint az olyan uniós területeken végzett felderítési tevékenységeket illetően, ahol a károsító előfordulása nem ismert vagy ahol a körülhatárolt terület kialakítására eltérés van érvényben, helyénvaló elegendő időt adni a harmadik országoknak és a tagállamoknak az adott tevékenységek kialakításához, hogy azok teljesíteni tudják az előírt statisztikai megbízhatósági szintet. Az e felderítési tevékenységekre vonatkozó követelményeket ezért 2023. január 1-jétől kell alkalmazni.

                     (18)

                     Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
         I. FEJEZET

            FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

            1. cikk
            Fogalommeghatározások
            E rendelet alkalmazásában:

                        a)

                        „meghatározott károsító”: a Xylella fastidiosa (Wells et al.) és annak bármely alfaja;

                        b)

                        „gazdanövények”: minden olyan, ültetésre szánt növény, a vetőmagok kivételével, amely az I. mellékletben felsorolt nemzetségek vagy fajok valamelyikébe tartozik;

                        c)

                        „meghatározott növények”: minden olyan, ültetésre szánt növény, a vetőmagok kivételével, amely a II. mellékletben felsorolt nemzetségek vagy fajok valamelyikébe tartozik és ismerten fogékony a meghatározott károsító egyes alfajaira.

         II. FEJEZET

            A MEGHATÁROZOTT KÁROSÍTÓ JELENLÉTÉRE VONATKOZÓ ÉVES FELDERÍTÉSEK ÉS A KÉSZENLÉTI TERVEK

            2. cikk
            A meghatározott károsítóra irányuló felderítések a tagállamok területén

               (1)   A tagállamok éves felderítéseket végeznek a gazdanövényekről a meghatározott károsító területükön való jelenlétének kimutatásához.

               (2)   E felderítéseket az illetékes hatóságok végzik, vagy az illetékes hatóságok hatósági felügyelete mellett végzik őket.

               (3)   A felderítéseket a kockázati szint alapján kell lefolytatni. A felderítéseket a szabadban, többek között szántóföldeken, gyümölcsösökben, szőlőültetvényeken, valamint faiskolákban, kertészeti központokban és/vagy kereskedelmi központokban, természeti területeken és más megfelelő helyszíneken végzik.

               (4)   E felderítések az ültetésre szánt növények vizsgálatából és mintáinak gyűjtéséből állnak. Tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) által közzétett, a Xylella fastidiosa statisztikailag megbízható és kockázatalapú felderítéseire vonatkozó iránymutatásokra, fontos, hogy az érintett tagállamon belül az alkalmazott felderítési terv és mintavételi módszer a fertőzött növények 1 %-os arányú jelenlétét legalább 80 %-os megbízhatósággal legyen képes kimutatni.

               (5)   E felderítéseket az év megfelelő időszakaiban kell végezni, tekintettel a meghatározott károsító észlelésének lehetőségére, figyelembe véve a károsító és vektorainak biológiai jellemzőit, a gazdanövények jelenlétét és biológiai jellemzőit, valamint a Xylella fastidiosára vonatkozó hatósági károsítófelderítési adatlapon szereplő tudományos és szakmai adatokat.

               (6)   A meghatározott károsító jelenlétét a IV. mellékletben felsorolt molekuláris vizsgálatok egyikével nyomon kell követni. A körülhatárolt területektől eltérő területeken észlelt pozitív eredmény esetén a meghatározott károsító jelenlétét a genom más részeit célzó, az említett melléklet szerinti további pozitív molekuláris vizsgálattal kell megerősíteni. Ezeket a vizsgálatokat ugyanazon növényi mintán vagy – ha az alkalmazott molekuláris megerősítő vizsgálatnál lehetséges – ugyanazon növényi kivonaton kell elvégezni.

               (7)   A meghatározott károsító alfajainak azonosítását minden olyan növényfajon el kell végezni, amelyről megállapítást nyert a meghatározott károsító általi megfertőzés az adott körülhatárolt területen. Az azonosításhoz a IV. melléklet B. szakaszában felsorolt molekuláris vizsgálatokat kell alkalmazni.

               (8)   Az (1) bekezdésben említett felderítések eredményeiről a tagállamok az (EU) 2016/2031 rendelet 22. cikkének (3) bekezdése szerint tesznek jelentést.

            3. cikk
            Készenléti tervek

               (1)   Minden tagállam készenléti tervet alakít ki. E készenléti terv rögzíti a tagállam területén a következőkkel kapcsolatban végzendő intézkedéseket:

                           a)

                           a meghatározott károsító felszámolása, a 7–11. cikkben foglaltak szerint;

                           b)

                           a meghatározott növények Unión belüli szállítása, a 19–26. cikkben foglaltak szerint;

                           c)

                           a meghatározott növények Unión belüli szállításához és a gazdanövények Unióba történő behozatalához kapcsolódó hatósági ellenőrzések, a 32. és 33. cikkben foglaltak szerint.

                     Minden tagállam minden év december 31-ig megfelelően frissíti a készenléti tervét. Az (EU) 2015/789 végrehajtási határozat alapján kialakított készenléti terveket 2020. december 31-ig kell frissíteni.

               (2)   Az (EU) 2016/2031 rendelet 25. cikkének (2) bekezdésében említett elemeken kívül a készenléti tervnek valamennyi következő elemet is tartalmaznia kell:

                           a)

                           a rendelkezésre bocsátandó minimális erőforrások és a további erőforrások rendelkezésre bocsátására vonatkozó eljárások a meghatározott károsító megerősített vagy gyanított jelenléte esetén;

                           b)

                           az eltávolítandó növények tulajdonosainak azonosítására, az eltávolítás rendjéről történő értesítésre és a magántulajdonba való belépésre vonatkozó eljárások részletes szabályai.

         III. FEJEZET

            KÖRÜLHATÁROLT TERÜLETEK

            4. cikk
            A körülhatárolt területek kialakítása

               (1)   Ha a meghatározott károsító jelenlétét hivatalosan megerősítik, az érintett tagállam haladéktalanul kialakít egy körülhatárolt területet.
               Amennyiben a meghatározott károsító esetében csak egy vagy több konkrét alfajának jelenlétét erősítik meg, az érintett tagállam csak ezen alfajok tekintetében határol el egy területet.
               Amennyiben még folyamatban van egy alfaj jelenlétének megerősítése, az érintett tagállam elhatárolja az adott területet a meghatározott károsító és annak valamennyi lehetséges alfaja tekintetében.

               (2)   A körülhatárolt terület egy fertőzött területből és egy pufferzónából áll.
               A fertőzött terület a meghatározott károsítóval fertőzött növény legalább 50 m-es sugarú körzetéből áll.
               A pufferzóna szélessége a következő:

                           a)

                           a 7–11. cikkben említett felszámolási intézkedések végrehajtása céljából kialakított fertőzött terület esetén legalább 2,5 km;

                           b)

                           a 12–17. cikkben említett, a károsító visszaszorítására irányuló intézkedések végrehajtása céljából kialakított fertőzött terület esetén legalább 5 km.

               (3)   A Bizottság frissíti és közzéteszi a tagállamok által kialakított körülhatárolt területek jegyzékét az (EU) 2016/2031 rendelet 18. cikkének (6) bekezdése szerinti értesítés keretében.

            5. cikk
            A körülhatárolt területek kialakításával kapcsolatos eltérések

               (1)   A 4. cikktől eltérve, a felszámolás céljából kialakított fertőzött terület körüli pufferzóna szélessége nem kevesebb mint 1 km-re csökkenthető, ha nagy bizonyossággal megállapítható, hogy a meghatározott károsító az első észlelése óta nem terjedt tovább, és valamennyi következő feltétel teljesül:

                           a)

                           a fertőzött területen – egészségi állapottól függetlenül – az összes meghatározott növényt azonnal mintavételezték és eltávolították;

                           b)

                           a fertőzött területen a felszámolási intézkedések elvégzése óta nem találtak a meghatározott károsítóval fertőzött egyéb növényt a hatósági vizsgálatok során, amelyeket az év folyamán legalább egy alkalommal és a Xylella fastidiosára vonatkozó hatósági károsítófelderítési adatlap figyelembevételével végeztek;

                           c)

                           a meghatározott károsító azonosítását követő első évben legalább egyszer végeztek felderítést a fertőzött terület körüli legalább 2,5 km szélességű sávban, amely azt mutatja, hogy a meghatározott károsító nem található meg e sávban. Az érintett tagállam mintavételezi és megvizsgálja az e területen található gazdanövényeket. E célból, valamint tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak a Xylella fastidiosa statisztikailag megbízható és kockázatalapú felderítéseiről szóló iránymutatásaira, fontos, hogy a felderítési terv és a mintavételi módszer a fertőzött növények 1 %-os arányú jelenlétét legalább 90 %-os megbízhatósággal képes legyen kimutatni, figyelembe véve azt, hogy a fertőzött növényeket körülhatároló első 400 m a terület egyéb részéhez képest magasabb szintű kockázatot hordoz;

                           d)

                           a vektor rajzási időszakában két alkalommal, a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabványoknak megfelelően végzett vizsgálatok során a felszámolási intézkedések elvégzése óta nem találtak a meghatározott károsítót hordozó vektort a fertőzött területen és annak közvetlen környezetében. A vizsgálatoknak arra a következtetésre kell vezetniük, hogy a meghatározott károsító természetes terjedése kizárt.

               (2)   A pufferzóna szélességének az (1) bekezdés szerinti csökkentésekor az érintett tagállam haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot e csökkentés indokairól.

               (3)   A (4) cikktől eltérve, az érintett tagállam határozhat úgy, hogy nem alakít ki azonnal körülhatárolt területet, amennyiben a következő feltételek mindegyike teljesül:

                           a)

                           bizonyítékok támasztják alá, hogy a meghatározott károsítót a közelmúltban hurcolták be a területre azon növényekkel, amelyeken kimutatták őket, vagy bizonyított, hogy a meghatározott károsítót annak vektoraitól fizikailag védett területen mutatták ki;

                           b)

                           a vizsgálati tevékenységek eredményei azt mutatják, hogy e növények már az érintett területre való behurcolásuk előtt megfertőződtek;

                           c)

                           az e növények környezetében elvégzett vizsgálatok során nem voltak kimutathatók a meghatározott károsítót hordozó vektorok.

               (4)   A (3) bekezdésben említett esetben az érintett tagállamok:

                           a)

                           azon a területen, ahol a meghatározott károsító jelenléte először került megerősítésre, éves felderítést végeznek legalább két évig annak megállapítására, hogy más növények megfertőződtek-e és szükség van-e további intézkedések foganatosítására;

                           b)

                           tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot arról, hogy mely indokok alapján nem alakítanak ki körülhatárolt területet, valamint az a) pontban említett felderítés eredményeiről, amint azok hozzáférhetővé válnak.

            6. cikk
            A területek körülhatárolásának feloldása

               (1)   Amennyiben a 10. cikkben említett felderítések során a meghatározott károsítót négy éven át nem mutatják ki egy körülhatárolt területen, a körülhatárolás feloldható. Erről az érintett tagállam értesíti a Bizottságot és a többi tagállamot.

               (2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, amennyiben az érintett tagállam az 5. cikk (1) bekezdésének megfelelően nem kevesebb mint 1 km szélességűre csökkentette a pufferzónát, a tagállam a zóna első létrehozásától számított 12 hónap után feloldhatja a terület körülhatárolását a következő két feltétel teljesülése esetén:

                           a)

                           az 5. cikk (1) bekezdése szerint végzett intézkedések eredményeként nagy bizonyossággal megállapítható, hogy a meghatározott károsító első észlelése egy elszigetelt eset volt, és az nem terjedt tovább a körülhatárolt területen;

                           b)

                           a körülhatárolás feloldásához lehető legközelebbi időpontban hatósági vizsgálatokat végeztek a körülhatárolt területen a Xylella fastidiosára vonatkozó hatósági károsítófelderítési adatlap figyelembevételével. E célból, valamint tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak a Xylella fastidiosa statisztikailag megbízható és kockázatalapú felderítéseiről szóló iránymutatásaira, fontos, hogy a felderítési terv és a mintavételi módszer a fertőzött növények 1 %-os arányú jelenlétét legalább 95 %-os megbízhatósággal képes legyen kimutatni.

               (3)   Ahol a (2) bekezdés szerint feloldják egy terület körülhatárolását, a korábban kialakított körülhatárolt területen található meghatározott növények a következő két évben intenzív felderítések tárgyát képezik. E célból, és tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által közzétett, a Xylella fastidiosa statisztikailag megbízható és kockázatalapú felderítéseire vonatkozó iránymutatásokra, fontos, hogy a felderítési terv és a mintavételi módszer a fertőzött növények 1 %-os arányú jelenlétét legalább 80 %-os megbízhatósággal képes legyen kimutatni.

               (4)   A körülhatárolásnak a létrehozástól számított 12 hónap elteltével való feloldásakor az érintett tagállam haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot e feloldás indokairól.

         IV. FEJEZET

            FELSZÁMOLÁSI INTÉZKEDÉSEK

            7. cikk
            A növények eltávolítása

               (1)   Az érintett tagállam haladéktalanul eltávolítja a fertőzött területről:

                           a)

                           azokat a növényeket, amelyekről ismert, hogy a meghatározott károsítóval fertőzöttek;

                           b)

                           azon növényeket, amelyek az adott károsító általi lehetséges fertőzés tüneteit mutatják, vagy az adott károsító által gyaníthatóan fertőzöttek;

                           c)

                           a fertőzött növény fajával megegyező fajú növényeket, azok egészségi állapotától függetlenül;

                           d)

                           a fertőzött növény fajától eltérő fajú, a körülhatárolt terület egyéb részein található olyan növényeket, amelyekről kimutatták, hogy fertőzöttek;

                           e)

                           a c) és d) pontban meghatározottaktól eltérő olyan növényeket, amelyeken nem végeztek azonnal mintavételezést és molekuláris vizsgálatot, és nem találtak mentesnek a meghatározott károsítótól.

               (2)   Az (1) bekezdésben említett növények eltávolításakor az érintett tagállam az összes szükséges óvintézkedést figyelembe veszi és az adott növények által képviselt kockázat szintje alapján szervezi meg az eltávolítást.

               (3)   Az (1) bekezdés b), c) és d) pontjától eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy egyes, hivatalosan történelmi értékűvé nyilvánított gazdanövényeket nem kell eltávolítani, amennyiben a következő feltételek mindegyike teljesül:

                           a)

                           az érintett meghatározott növényeket éves ellenőrzésnek, mintavételnek és a IV. mellékletben felsorolt molekuláris vizsgálatok egyikének vetik alá, és megerősítést nyert, hogy nincsenek megfertőzve a meghatározott károsító által;

                           b)

                           az egyes meghatározott növényeket vagy az érintett területet megfelelő növényegészségügyi kezeléseknek vetik alá a meghatározott károsító vektorpopulációval szemben, annak összes fejlődési szakaszában. E kezelések a helyi viszonyokat figyelembe vevő kémiai, biológiai vagy mechanikai kezeléseket tartalmazhatnak.

            8. cikk
            A meghatározott károsító vektoraival szembeni intézkedések

               (1)   Az érintett tagállam a fertőzött területen megfelelő növényegészségügyi kezeléseket alkalmaz a meghatározott károsító vektorpopulációval szemben, annak összes fejlődési szakaszában. E kezeléseket a növények 7. cikk (1) bekezdésében említett eltávolítása előtt és közben kell alkalmazni. E kezelések a helyi viszonyokat figyelembe vevő hatékony kémiai, biológiai vagy mechanikai kezeléseket tartalmazhatnak a vektorokkal szemben.

               (2)   Az érintett tagállam a fertőzött területen és a pufferzónában mezőgazdasági gyakorlatokat alkalmaz a meghatározott károsító vektorpopulációjának megfékezése érdekében, annak összes fejlődési szakaszában. E gyakorlatokat az év legmegfelelőbb időszakában kell alkalmazni, az érintett növények eltávolításától függetlenül. E gyakorlatok a helyi viszonyokat figyelembe vevő hatékony kémiai, biológiai vagy mechanikai kezeléseket tartalmazhatnak a vektorokkal szemben.

            9. cikk
            A növények megsemmisítése

               (1)   Az érintett tagállam a 7. cikk (1) bekezdésében említett növényeket és növényrészeket vagy helyben, vagy a fertőzött területen belül erre a célra kijelölt közeli helyszínen, vagy – amennyiben e növények vagy növényrészek hálóval vannak lefedve a vektorok ellen – e helyszíntől legkisebb távolságra megsemmisíti oly módon, hogy a meghatározott károsító ne terjedhessen tovább.

               (2)   Az érintett tagállam a kockázati szint alapján dönthet úgy, hogy a megsemmisítést csak az ágakra és lombozatra korlátozza, és az adott faanyagot a 8. cikk (1) bekezdésében említett növényegészségügyi kezelésnek veti alá. E növények gyökérzetét el kell távolítani vagy megfelelő növényegészségügyi kezeléssel életképtelenné kell tenni az újrasarjadás elkerülése érdekében.

            10. cikk
            A körülhatárolt terület éves megfigyelése
            Az érintett tagállam a legmegfelelőbb időszakokban a teljes körülhatárolt területen éves felderítések útján nyomon követi a meghatározott károsítót a 2. cikk (5) és (6) bekezdésével összhangban, figyelembe véve a Xylella fastidiosára vonatkozó hatósági károsítófelderítési adatlapon említett információkat.
            A fertőzött területeken az érintett tagállam mintavételezi és megvizsgálja a gazdanövényeket, beleértve a 7. cikk (1) bekezdése szerint el nem távolított meghatározott növényeket is. E célból, valamint tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak a Xylella fastidiosa statisztikailag megbízható és kockázatalapú felderítéseiről szóló iránymutatásaira, fontos, hogy a felderítési terv és a mintavételi módszer a fertőzött növények 0,5 %-os arányú jelenlétét legalább 90 %-os megbízhatósággal képes legyen kimutatni.
            A pufferzónákban az érintett tagállam mintavételezi és megvizsgálja a gazdanövényeket, valamint azon egyéb növényeket, amelyek az adott károsító általi lehetséges fertőzés tüneteit mutatják, vagy az adott károsító által gyaníthatóan fertőzöttek. E célból, valamint tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak a Xylella fastidiosa statisztikailag megbízható és kockázatalapú felderítéseiről szóló iránymutatásaira, fontos, hogy a felderítési terv és a mintavételi módszer a fertőzött növények 1 %-os arányú jelenlétét legalább 90 %-os megbízhatósággal képes legyen kimutatni, figyelembe véve azt, hogy a fertőzött területek körüli első 400 m magasabb kockázatot hordoz.
            Az érintett tagállam továbbá nyomon követi a meghatározott károsító jelenlétét a körülhatárolt területen található vektorokban, és ennek megfelelően meghatározza a vektorok továbbterjedésének kockázatát, valamint kiértékeli a 8. cikkel összhangban végzett növényegészségügyi ellenőrzési intézkedések hatékonyságát.

            11. cikk
            Egyéb releváns intézkedések a meghatározott károsító felszámolására

               (1)   Az érintett tagállam minden olyan egyéb intézkedést meghoz, amely hozzájárulhat a meghatározott károsító felszámolásához a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó („ISPM”) 9. számú nemzetközi szabvánnyal (9) összhangban, valamint segítheti az ISPM 14. számú szabványban (10) foglalt elveknek megfelelő integrált megközelítés alkalmazását.

               (2)   Az érintett tagállam intézkedéseket hoz minden olyan sajátos helyzet vagy komplikáció kezelésére, amelyekről észszerűen feltételezhető, hogy meggátolnák, megnehezítenék vagy késleltetnék a felszámolást, különös tekintettel az összes fertőzött vagy fertőzésgyanús növény megfelelő megsemmisítésére vagy a növények előfordulási helyének megközelíthetőségére, azok köz- vagy magántulajdonban levőségére, valamint az értük felelős személyre vagy szervre vonatkozóan.

               (3)   Az érintett tagállam elvégzi a megfelelő vizsgálatokat a fertőzés eredetének megállapítása érdekében. Nyomon követi az adott fertőzéssel kapcsolatba hozható gazdanövényeket, beleértve azokat is, amelyeket még a körülhatárolt terület kialakítása előtt elszállítottak. E vizsgálatok eredményeit közli a Bizottsággal és azokkal a tagállamokkal, amelyekből az érintett növények származnak, azokkal a tagállamokkal, amelyeken az érintett növényeket keresztülszállították, valamint azokkal a tagállamokkal, amelyekbe az érintett növényeket szállították.

         V. FEJEZET

            A KÁROSÍTÓ VISSZASZORÍTÁSÁRA IRÁNYULÓ INTÉZKEDÉSEK

            12. cikk
            Általános rendelkezések
            Az érintett tagállam illetékes hatósága dönthet úgy, hogy a III. mellékletben felsorolt fertőzött területen a felszámolási intézkedések helyett a károsító visszaszorítására irányuló, 13–17. cikk szerinti intézkedéseket alkalmazza.

            13. cikk
            Növények eltávolítása a III. mellékletben felsorolt fertőzött területen

               (1)   Az érintett tagállam eltávolít minden olyan növényt, amelyről a 15. cikk (2) bekezdése szerinti nyomon követés alapján megállapítást nyert, hogy a meghatározott károsítóval fertőzött.
               Az eltávolítást a meghatározott károsító jelenlétének hatósági azonosítását követően azonnal, vagy ha a meghatározott károsítót a vektor rajzási időszakán kívül észlelik, a vektor következő rajzási időszaka előtt kell elvégezni. Minden szükséges óvintézkedést meg kell tenni a meghatározott károsító és vektorai terjedésének az eltávolítás alatti és utáni megelőzése érdekében.

               (2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, az érintett tagállam tudományos célból dönthet úgy, hogy a 15. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett, a meghatározott károsítóval fertőzöttnek bizonyult, különös kulturális és társadalmi értékkel rendelkező növényeket nem távolítja el a növények termőhelyén.

            14. cikk
            A meghatározott károsítóval szembeni intézkedések a III. mellékletben felsorolt fertőzött területeken

               (1)   Az érintett tagállam a növények eltávolítása előtt megfelelő növényegészségügyi kezeléseket alkalmaz a meghatározott károsító vektorpopulációval szemben, annak összes fejlődési szakaszában a 13. cikk (1) bekezdésében említett növényeken és a 13. cikk (2) bekezdésében említett növények körül. E kezelések a helyi viszonyokat figyelembe vevő hatékony kémiai, biológiai vagy mechanikai kezeléseket tartalmazhatnak a vektorokkal szemben.

               (2)   A 15. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontjában említett területeken az érintett tagállam minden év legmegfelelőbb időszakában mezőgazdasági gyakorlatokat alkalmaz a meghatározott károsító vektorpopulációnak visszaszorítása érdekében, annak összes fejlődési szakaszában. E gyakorlatok a helyi viszonyokat figyelembe vevő hatékony kémiai, biológiai vagy mechanikai kezeléseket tartalmazhatnak a vektorokkal szemben.

            15. cikk
            A III. mellékletben felsorolt fertőzött területek éves megfigyelése

               (1)   Azon növények 50 m-es körzetén belül, amelyekről megállapították, hogy a meghatározott károsítóval fertőzöttek, az érintett tagállam haladéktalanul elvégzi – legalább a fertőzött terület (2) bekezdésben említett részein – a következő növények mintavételezését és vizsgálatát:

                           a)

                           az egyazon körülhatárolt területen fertőzöttnek talált meghatározott növények fajaihoz tartozó összes meghatározott növény; és

                           b)

                           minden olyan egyéb növény, amely az adott károsító általi lehetséges fertőzés tüneteit mutatja, vagy gyaníthatóan az adott károsítóval fertőzött.

               (2)   Az érintett tagállam a legmegfelelőbb időszakokban éves felderítések útján nyomon követi a meghatározott károsító jelenlétét, figyelembe véve a Xylella fastidiosára vonatkozó hatósági károsítófelderítési adatlapon említett információkat. E nyomon követés a III. mellékletben felsorolt fertőzött területnek legalább a következő részeire terjed ki:

                           a)

                           a fertőzött terület és a pufferzóna határától mért legalább 5 km-es területen belül;

                           b)

                           a különös kulturális és tudományos értékkel rendelkező növények a) pontban említett területen kívüli és a tagállam által ennek megfelelően megjelölt termőhelyei közelében.

                     A fertőzött terület e részeiben az érintett tagállam a 2. cikk (6) bekezdésének megfelelően elvégzi a körülhatárolt területen talált fertőzött gazdanövények fajtáinak mintavételezését és vizsgálatát. E célból, tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak a Xylella fastidiosa statisztikailag megbízható és kockázatalapú felderítéseiről szóló iránymutatásaira, fontos, hogy a felderítési terv és a mintavételi módszer a fertőzött növények 0,7 %-os arányú jelenlétét legalább 90 %-os megbízhatósággal képes legyen kimutatni. A tagállam elvégzi ezenfelül a vektorpopulációnak a meghatározott károsító jelenlétére irányuló mintavételezését és vizsgálatát is.

               (3)   A (2) bekezdés a) pontja nem alkalmazandó olyan szigetek esetében, amelyek teljes egészükben a károsító visszaszorítására irányuló intézkedések hatálya alatt állnak és több mint 5 km-re találhatók a legközelebbi uniós szárazföldi ponttól.

               (4)   A pufferzónákban az érintett tagállam mintavételezi és megvizsgálja a gazdanövényeket, valamint azon egyéb növényeket, amelyek az adott károsító általi lehetséges fertőzés tüneteit mutatják, vagy az adott károsító által gyaníthatóan fertőzöttek. E célból, tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak a Xylella fastidiosa statisztikailag megbízható és kockázatalapú felderítéseiről szóló iránymutatásaira, fontos, hogy a felderítési terv és a mintavételi módszer a fertőzött növények 1 %-os arányú jelenlétét legalább 90 %-os megbízhatósággal képes legyen kimutatni, figyelembe véve azt, hogy a fertőzött területekkel szomszédos első 400 m magasabb kockázatot hordoz.

               (5)   Az érintett tagállam nyomon követi a meghatározott károsítók jelenlétét a fertőzött terület (2) bekezdésben említett részein található vektorokban és a pufferzónában, és ennek megfelelően meghatározza a vektorok továbbterjedésének kockázatát, valamint kiértékeli a 14. cikkel összhangban végzett növényegészségügyi ellenőrzési intézkedések hatékonyságát.

            16. cikk
            A növények megsemmisítése

               (1)   Az érintett tagállam vagy helyben, vagy a III. mellékletben felsorolt fertőzött területen belül erre a célra kijelölt közeli helyszínen megsemmisíti a meghatározott károsítóval fertőzött növényeket és növényrészeket oly módon, hogy a meghatározott károsító ne terjedhessen tovább.

               (2)   Az érintett tagállam dönthet úgy, hogy a megsemmisítést csak az ágakra és lombozatra korlátozza, és az adott faanyagot a 14. cikk (1) bekezdésében említett növényegészségügyi kezelésnek veti alá, ha arra a következtetésre jut, hogy e növények nem jelentenek kockázatot a meghatározott károsító továbbterjedése szempontjából. E növények gyökérzetét el kell távolítani vagy megfelelő növényegészségügyi kezeléssel életképtelenné kell tenni az újrasarjadás elkerülése érdekében.

            17. cikk
            Egyéb releváns intézkedések a meghatározott károsító visszaszorítására
            Az érintett tagállam intézkedéseket hoz minden olyan sajátos helyzet vagy komplikáció kezelésére, amelyekről észszerűen feltételezhető, hogy meggátolnák, megnehezítenék vagy késleltetnék a károsító visszaszorítását, különös tekintettel az összes fertőzött vagy fertőzésgyanús növény megfelelő megsemmisítésére vagy a növények előfordulási helyének megközelíthetőségére, azok köz- vagy magántulajdonban levőségére, valamint az értük felelős személyre vagy szervre vonatkozóan.

         VI. FEJEZET

            A MEGHATÁROZOTT NÖVÉNYEK FERTŐZÖTT TERÜLETEKEN VALÓ ÜLTETÉSE

            18. cikk
            A meghatározott növények fertőzött területeken való ültetésének engedélyezése
            A meghatározott növények fertőzött területeken való ültetését csak az érintett tagállam engedélyezheti a következő esetek valamelyikének fennállásakor:

                        a)

                        a meghatározott növények termesztése rovaroktól mentes olyan termőhelyen történik, amely mentes a meghatározott károsítótól és annak vektoraitól;

                        b)

                        a meghatározott növények lehetőség szerint a meghatározott károsítóval szemben toleránsnak vagy ellenállónak bizonyult fajtákhoz tartoznak, és ültetésük a III. mellékletben felsorolt fertőzött területeken, de a 15. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett területen kívül történik;

                        c)

                        a meghatározott növények ugyanazon növényfajokhoz tartoznak, mint azok a növények, amelyeket a 10. cikknek megfelelően legalább az elmúlt két évben végzett felderítési tevékenységek alapján megvizsgáltak és a meghatározott károsítótól mentesnek találtak, és a felszámolási céllal kialakított fertőzött területeken kerülnek elültetésre.

         VII. FEJEZET

            A MEGHATÁROZOTT NÖVÉNYEK SZÁLLÍTÁSA AZ UNIÓN BELÜL

            19. cikk
            A körülhatárolt terület engedélyezett termőhelyein termesztett meghatározott növények e körülhatárolt területről való kiszállítása és az adott fertőzött területekről a pufferzónákba való beszállítása
            A körülhatárolt terület valamely termőhelyén termesztett meghatározott növényeknek e körülhatárolt területről való kiszállítása és az adott fertőzött területekről a pufferzónákba való beszállítása csak a következő feltételek mindegyikének teljesülése esetén engedélyezhető:

                        a)

                        a meghatározott növényeket a teljes termesztési ciklusuk alatt egy, a 24. cikknek megfelelően engedélyezett helyen termesztették, vagy a növények legalább az utolsó három évben ilyen helyen voltak;

                        b)

                        a meghatározott növények termesztésének teljes ideje alatt sem a meghatározott károsító, sem annak vektorai nem fordultak elő a helyen;

                        c)

                        a meghatározott károsító vektoraitól való mentesség fenntartása céljából a meghatározott növényeken az év megfelelő időszakaiban növényegészségügyi kezeléseket alkalmaznak a vektorpopulációval szemben, annak összes fejlődési szakaszában. E kezelések esettől függően a helyi viszonyokat figyelembe vevő hatékony kémiai, biológiai vagy mechanikai módszereket tartalmazhatnak;

                        d)

                        a meghatározott növényeket olyan zárt tartályokban vagy csomagolásban szállítják, amelyekkel elkerülhető a meghatározott károsító vagy annak vektorai általi fertőzés;

                        e)

                        a szállításhoz lehető legközelebb eső időpontban a meghatározott károsító jelenlétének kimutatására a IV. mellékletben felsorolt vizsgálat alapján molekuláris vizsgálatnak vetik alá a meghatározott növényeket olyan mintavételi módszert alkalmazva, amely legalább 80 %-os megbízhatósággal képes kimutatni a fertőzött növények 1 %-os arányú jelenlétét.

            20. cikk
            A körülhatárolt területen fertőzést soha nem mutató meghatározott növényeknek a körülhatárolt területről való kiszállítása és az adott fertőzött területekről a pufferzónákba való beszállítása
            A körülhatárolt területen fertőzést soha nem mutató meghatározott növényeknek a körülhatárolt területről való kiszállítása és az adott fertőzött területekről a pufferzónákba való beszállítása csak akkor engedélyezhető, ha a következő feltételek mindegyike teljesül:

                        a)

                        a meghatározott növényeket olyan helyen termesztették, amely az (EU) 2016/2031 rendelet 65. cikkének megfelelően nyilvántartásba vett vállalkozóhoz tartozik;

                        b)

                        a meghatározott növények olyan növényfajokhoz tartoznak, amelyeket legalább életciklusuk egy részében egy körülhatárolt területen termesztettek és – a körülhatárolt terület kialakítását követő három évig – a 10. és 15. cikkben említett felderítési tevékenységeknek vetettek alá és soha nem találtak a meghatározott károsítóval fertőzöttnek;

                        c)

                        a b) pontban említett meghatározott növények fajai szerepelnek azon gazdanövények bizottsági adatbázisában, amelyeknek az adott körülhatárolt területen való fertőzöttsége eddig nem ismert;

                        d)

                        a meghatározott károsító vektoraitól való mentesség fenntartása céljából a meghatározott növényeken az év megfelelő időszakaiban növényegészségügyi kezeléseket alkalmaznak a vektorpopulációval szemben, annak összes fejlődési szakaszában. E kezelések esettől függően a helyi viszonyokhoz igazodó hatékony kémiai, biológiai vagy mechanikai módszereket tartalmaznak;

                        e)

                        a meghatározott növények tételein a szállításhoz lehető legközelebb eső időpontban az illetékes hatóság ellenőrzést és molekuláris vizsgálatot végzett olyan mintavételi módszert alkalmazva, amely legalább 95 %-os megbízhatósággal képes kimutatni a fertőzött növények 1 %-os arányú jelenlétét;

                        f)

                        a meghatározott növények tételein a szállításhoz lehető legközelebb eső időpontban a meghatározott károsító összes vektora ellen növényegészségügyi kezeléseket végeztek.

            21. cikk
            A körülhatárolt területen egész életciklusukon át in vitro módon termesztett meghatározott növényeknek a körülhatárolt területről való kiszállítása és az adott fertőzött területekről a pufferzónákba való beszállítása
            A körülhatárolt területen egész életciklusukon át in vitro módon termesztett meghatározott növényeknek a körülhatárolt területről való kiszállítása és az adott fertőzött területekről a pufferzónákba való beszállítása csak akkor engedélyezhető, ha a következő feltételek mindegyike teljesül:

                        a)

                        a meghatározott növényeket teljes termesztési ciklusuk alatt a 24. cikknek megfelelően engedélyezett helyen termesztették;

                        b)

                        a meghatározott növényeket átlátszó tartályokban, steril körülmények között termesztették, és megfelelnek a következő feltételek egyikének:

                                    i.

                                    magról termesztették őket;

                                    ii.

                                    steril körülmények között olyan anyanövényekből szaporították őket, amelyek teljes életciklusukban az Uniónak egy, a meghatározott károsítótól mentes területén voltak, és amelyeket megvizsgáltak és a meghatározott károsítótól mentesnek találtak;

                                    iii.

                                    steril körülmények között olyan anyanövényekből szaporították őket, amelyeket a 19. cikk szerinti feltételeknek megfelelő helyen termesztettek, és amelyeket megvizsgáltak és a meghatározott károsítótól mentesnek találtak egy olyan mintavételi módszert alkalmazva, amely legalább 95 %-os megbízhatósággal képes kimutatni a fertőzött növények 1 %-os arányú jelenlétét;

                        c)

                        a meghatározott növényeket steril körülmények között szállítják a körülhatárolt területen keresztül vagy belül egy olyan tartályban, amely kizárja a meghatározott károsítóval – annak vektorain keresztül – való fertőzés lehetőségét.

            22. cikk

               Az életciklusuk egy részében a körülhatárolt területen termesztett nyugalmi állapotú
               Vitis
               növényeknek a körülhatárolt területről való kiszállítása és az adott fertőzött területekről a pufferzónákba való beszállítása

            Az életciklusuk egy részében a körülhatárolt területen termesztett és a körülhatárolt területhez jegyzékbe vett nyugalmi állapotú, ültetésre szánt, vetőmagtól eltérő Vitis növényeknek a körülhatárolt területről való kiszállítása és az adott fertőzött területekről a pufferzónákba való beszállítása csak akkor engedélyezhető, ha a következő feltételek mindegyike teljesül:

                        a)

                        a növényeket olyan helyen termesztették, amely az (EU) 2016/2031 rendelet 65. cikkének megfelelően nyilvántartásba vett vállalkozóhoz tartozik;

                        b)

                        a növények az illetékes hatóság által külön e célból engedélyezett és felügyelt kezelőüzemben a szállítás idejéhez lehető legközelebb eső időpontban megfelelő hőkezelésen estek át, amelynek során a nyugalmi állapotban lévő növényeket 50 °C-ra felmelegített vízben áztatják 45 percig.

            23. cikk
            Az életciklusuk egy részében körülhatárolt területen termesztett meghatározott növények fertőzött területeken és pufferzónákon belüli, valamint a pufferzónákból azok adott fertőzött területeire történő szállítása
            Az életciklusuk egy részében körülhatárolt területen termesztett meghatározott növények fertőzött területeken és pufferzónákon belüli, valamint a pufferzónákból azok adott fertőzött területeire történő szállítása csak akkor engedélyezhető, ha a következő feltételek mindegyike teljesül:

                        a)

                        a meghatározott növényeket olyan helyen termesztették, amely az (EU) 2016/2031 rendelet 65. cikkének megfelelően nyilvántartásba vett vállalkozóhoz tartozik;

                        b)

                        a hely a meghatározott károsító jelenlétének kimutatására irányuló, az illetékes hatóság által elvégzendő éves mintavételezés és vizsgálat tárgyát képezi, amely a Xylella fastidiosára vonatkozó hatósági károsítófelderítési adatlapon szereplő információk figyelembevételével történik;

                        c)

                        az éves ellenőrzés és egy reprezentatív minta vizsgálati eredményei megerősítik, hogy a meghatározott károsító nincs jelen;

                        d)

                        a meghatározott károsító vektoraitól való mentesség fenntartása céljából a meghatározott növényeken az év megfelelő időszakaiban növényegészségügyi kezeléseket alkalmaznak a vektorpopulációval szemben, annak összes fejlődési szakaszában. E kezelések esettől függően a helyi viszonyokat figyelembe vevő hatékony kémiai, biológiai vagy mechanikai módszereket tartalmazhatnak;

                        e)

                        a vállalkozók felkérik a növényeket fogadó személyeket egy nyilatkozat aláírására, miszerint a növények nem kerülnek majd kiszállításra az adott területekről.

            24. cikk
            A termőhelyek engedélyezése

               (1)   Az illetékes hatóság csak akkor engedélyezhet egy termőhelyet a 19–21. cikkek szerinti célokból, ha az megfelel az alábbi feltételek mindegyikének:

                           a)

                           az (EU) 2016/2031 rendelet 65. cikkének megfelelően nyilvántartásba vették;

                           b)

                           az illetékes hatóság olyan termőhelyként engedélyezte, amely fizikailag védett a meghatározott károsítótól és annak vektoraitól;

                           c)

                           évente legalább kétszer az illetékes hatóság általi ellenőrzésnek vetették alá az arra legmegfelelőbb időben.

               (2)   Amennyiben az éves ellenőrzések során az illetékes hatóság a meghatározott károsító jelenlétét, vagy az (1) bekezdés b) pontja szerinti fizikai védelem sérüléseit észleli, haladéktalanul visszavonja a termőhely engedélyét és átmenetileg felfüggeszti a meghatározott növények érintett körülhatárolt területekről való kiszállítását és az adott fertőzött területekről a pufferzónákba való beszállítását.

               (3)   Minden tagállam létrehozza és frissíti az (1) bekezdésnek megfelelően engedélyezett összes hely jegyzékét.
               A tagállamok a létrehozás vagy frissítés után haladéktalanul továbbítják a jegyzéket a Bizottságnak és a többi tagállamnak.

            25. cikk
            Körülhatárolt területen soha nem termesztett meghatározott növények Unión belüli szállítása

               (1)   Körülhatárolt területen soha nem termesztett meghatározott növények Unión belüli szállítása csak akkor lehetséges, ha azokat olyan helyen termesztették, amely megfelel a következő feltételeknek:

                           a)

                           az (EU) 2016/2031 rendelet 65. cikkének megfelelően nyilvántartásba vett vállalkozóhoz tartozik és az illetékes hatóság évente ellenőrzi;

                           b)

                           a kockázati szintnek megfelelően a meghatározott károsító jelenlétét kimutató mintavételezés és vizsgálat tárgyát képezi, amelynél egy, a IV. mellékletben felsorolt vizsgálatot alkalmaznak és figyelembe veszik a Xylella fastidiosára vonatkozó hatósági károsítófelderítési adatlapon szereplő információkat.

               (2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, az ültetésre szánt, vetőmagtól eltérő Coffea, Lavandula dentata L., Nerium oleander L., Olea europaea L., Polygala myrtifolia L. és Prunus dulcis (Mill.) D.A. Webb növények csak a következő feltételek teljesülése esetén szállíthatók első alkalommal az Unión belül:

                           a)

                           a növényeket az illetékes hatóság éves ellenőrzésének hatálya alá tartozó helyen termesztették;

                           b)

                           a hely a meghatározott károsító jelenlétének kimutatására irányuló mintavételezés és vizsgálat tárgyát képezi, amely a Xylella fastidiosára vonatkozó hatósági károsítófelderítési adatlapon szereplő információk figyelembevételével történik, és olyan mintavételi módszer alkalmazásával, amely legalább 80 %-os megbízhatósággal képes kimutatni a fertőzött növények 1 %-os arányú jelenlétét.

            26. cikk
            A körülhatárolt területen kívül termesztett prebázis anyanövények vagy prebázis szaporítóanyag Unión belüli szállítása
            A 2014/98/EU bizottsági végrehajtási irányelv (11) 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott prebázis anyanövények vagy a 2008/90/EK tanácsi irányelv (12) 2. cikkének (5) bekezdésében meghatározott prebázis szaporítóanyag, amelyek a Juglans regia L., Olea europaea L., Prunus amygdalus Batsch, P. amygdalus x P. persica, P. armeniaca L., P. avium (L.) L., P. cerasus L., P. domestica L., P. domestica x P. salicina, P. dulcis (Mill.) D.A. Webb, P. persica (L.) Batsch és P. salicina Lindley fajokhoz tartoznak és amelyek termesztése a körülhatárolt területen kívül történt és életciklusuk legalább egy részében rovarmentes létesítményeken kívül voltak, csak növényútlevél kíséretében és a következő feltételek teljesülése esetén szállíthatók az Unión belül:

                        a)

                        tanúsításuk az (EU) 2017/925 bizottsági végrehajtási határozat (13) 1. cikkének megfelelően történt;

                        b)

                        a szállítást megelőző lehető legközelebbi időpontban vizuális vizsgálatnak, mintavételezésnek és a meghatározott károsító kimutatására alkalmas molekuláris vizsgálatnak vetették alá a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabványoknak megfelelően.

            27. cikk
            Növényútlevelek
            A 19–26. cikk szerinti növények csak növényútlevél kíséretében szállíthatók az Unión belül, az (EU) 2016/2031 rendelet 78–95. cikkében foglalt követelményeik szerint.
            A 23. cikkben említett növények esetében a következő kiegészítő feltételek alkalmazandók:

                        a)

                        ha kizárólag a fertőzött területeken belül szállítják őket, fel kell tüntetni a „Fertőzött terület – XYLEFA” feliratot az (EU) 2016/2031 rendelet VII. melléklete A. része 1. pontjának e) alpontjában említett nyomonkövetési kód közelében;

                        b)

                        ha szállításuk a pufferzónán belül, vagy a pufferzónából a fertőzött zónába történik, a „Pufferzóna és fertőzött terület – XYLEFA” feliratot kell feltüntetni az (EU) 2016/2031 rendelet VII. melléklete A. része 1. pontjának e) alpontjában említett nyomonkövetési kód közelében.

         VIII. FEJEZET

            GAZDANÖVÉNYEK BEHOZATALA AZ UNIÓBA

            28. cikk
            Olyan harmadik országból származó gazdanövények behozatala az Unióba, ahol a meghatározott károsító tudvalevőleg nincs jelen
            Az olyan harmadik országból származó gazdanövények, amelyben a meghatározott károsító tudvalevőleg nincs jelen, csak a következő feltételek teljesülése esetén hozhatók be az Unióba:

                        a)

                        az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete írásban közölte a Bizottsággal, hogy az illetékes hatóság által végzett, a IV. mellékletben felsorolt vizsgálatok egyikét alkalmazó és a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabványoknak megfelelő ellenőrzések, mintavételezés és molekuláris vizsgálat tanúsága szerint a meghatározott károsító tudvalevőleg nincs jelen az országban. Tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak a Xylella fastidiosa statisztikailag megbízható és kockázatalapú felderítéseiről szóló iránymutatásaira, az alkalmazott felderítési terv és mintavételi módszer a fertőzött növények 1 %-os arányú jelenlétét legalább 80 %-os megbízhatósággal képes kimutatni;

                        b)

                        a gazdanövényeket növényegészségügyi bizonyítvány kíséri, amelynek „Kiegészítő nyilatkozat” rovatában fel van tüntetve, hogy a meghatározott károsító nincs jelen az országban;

                        c)

                        a gazdanövényeket olyan területen nevelték, amely az illetékes hatóság éves ellenőrzésének hatálya alatt áll, és azokat – a kockázati szintnek megfelelően – a IV. mellékletben felsorolt, az adott növényeken a meghatározott károsító kimutatásához a megfelelő időben elvégzett mintavételnek és vizsgálatnak vetették alá;

                        d)

                        az ültetésre szánt, vetőmagtól eltérő Coffea, Lavandula dentata L., Nerium oleander L., Olea europaea L., Polygala myrtifolia L., és Prunus dulcis (Mill.) D.A. Webb növényeket olyan területen nevelték, amely az illetékes hatóság általi éves ellenőrzés hatálya alá tartozik, és azokat a IV. mellékletben felsorolt, az adott növényeken a meghatározott károsító kimutatásához a megfelelő időben elvégzett mintavételezésnek és vizsgálatnak vetették alá olyan mintavételi módszert alkalmazva, amely legalább 80 %-os megbízhatósággal képes kimutatni a fertőzött növények 1 %-os arányú jelenlétét;

                        e)

                        az Unióba történő belépéskor az illetékes hatóság a 33. cikknek megfelelően ellenőrizte a gazdanövényeket és megállapította, hogy azokban a meghatározott károsító nincs jelen.

            29. cikk
            Egy fertőzött ország károsítótól mentes területéről származó gazdanövények Unióba való behozatala
            Az olyan harmadik országból származó gazdanövények, amelyben a meghatározott károsító jelenléte ismert, csak az alábbi összes feltétel teljesülése esetén hozhatók be az Unióba:

                        a)

                        a gazdanövények olyan területről származnak, amelyet az érintett nemzeti növényvédelmi szervezet a meghatározott károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabványoknak megfelelően és a mintavételre és vizsgálatra alapozott hatósági felderítések alapján, amelyhez egy, a IV. mellékletben felsorolt vizsgálatot alkalmaztak. Tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak a Xylella fastidiosa statisztikailag megbízható és kockázatalapú felderítéseiről szóló iránymutatásaira, az alkalmazott felderítési terv és mintavételi módszer a fertőzött növények 1 %-os arányú jelenlétét legalább 80 %-os megbízhatósággal képes kimutatni;

                        b)

                        az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete írásban közölte a Bizottsággal a szóban forgó terület nevét;

                        c)

                        a gazdanövényeket növényegészségügyi bizonyítvány kíséri, amelynek „származási hely” rovatában fel van tüntetve, hogy az érintett gazdanövények teljes életciklusukat az a) pontban említett területen töltötték, külön feltüntetve a szóban forgó terület nevét;

                        d)

                        a gazdanövényeket olyan területen nevelték, amely az illetékes hatóság éves ellenőrzésének hatálya alatt áll, és azokat – a kockázati szintnek megfelelően – a IV. mellékletben felsorolt, az adott növényeken a meghatározott károsító kimutatásához a megfelelő időben elvégzett mintavételnek és vizsgálatnak vetették alá;

                        e)

                        az ültetésre szánt, vetőmagtól eltérő Coffea, Lavandula dentata L., Nerium oleander L., Olea europaea L., Polygala myrtifolia L., és Prunus dulcis (Mill.) D.A. Webb növényeket olyan területen nevelték, amely az illetékes hatóság általi éves ellenőrzés hatálya alá tartozik, és azokat a IV. mellékletben felsorolt, az adott növényeken a meghatározott károsító kimutatásához a megfelelő időben elvégzett mintavételezésnek és vizsgálatnak vetették alá olyan mintavételi módszert alkalmazva, amely legalább 80 %-os megbízhatósággal képes kimutatni a fertőzött növények 1 %-os arányú jelenlétét;

                        f)

                        az Unióba történő belépéskor az illetékes hatóság a 33. cikknek megfelelően ellenőrizte a gazdanövényeket és megállapította, hogy azokban a meghatározott károsító nincs jelen.

            30. cikk
            Egy fertőzött ország károsítótól mentes termőhelyéről származó gazdanövények Unióba történő behozatala

               (1)   Az olyan harmadik országból származó gazdanövények, amelyben a meghatározott károsító tudvalevőleg jelen van, kizárólag akkor hozhatók be az Unióba, ha teljesülnek a következő feltételek:

                           a)

                           a gazdanövények olyan termőhelyről származnak, amelyet a nemzeti növényvédelmi szervezet károsítómentesként engedélyezett a 31. cikknek megfelelően;

                           b)

                           az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete írásban közölte a Bizottsággal a károsítómentes termőhelyek jegyzékét, beleértve azok országon belüli elhelyezkedését is;

                           c)

                           a gazdanövényeket növényegészségügyi bizonyítvány kíséri, amelyben szerepelnek a következők:

                                       i.

                                       a „kiegészítő nyilatkozat” rovatban szerepel, hogy a gazdanövényeket teljes életciklusukban olyan helyen vagy helyeken termesztették, amelye(ke)t a nemzeti növényvédelmi szervezet károsítómentesként engedélyezett a 31. cikknek megfelelően, és hogy a gazdanövényeket olyan zárt tartályokban vagy csomagolásban szállítják, amelyekkel biztosítható, hogy nem kerül sor a meghatározott károsító vektorai általi fertőzésre;

                                       ii.

                                       a „származási hely” rovatban fel van tüntetve a károsítómentes termőhely(ek) neve és kódja;

                           d)

                           az Unióba történő belépéskor az illetékes hatóság a 33. cikknek megfelelően ellenőrizte a gazdanövényeket és megállapította, hogy azokban a meghatározott károsító nincs jelen.

               (2)   Az olyan harmadik országból származó gazdanövények, amelyben a meghatározott károsító tudvalevőleg jelen van, és amelyeket teljes életciklusuk során in vitro körülmények között termesztettek, kizárólag akkor hozhatók be az Unióba, ha teljesülnek a következő feltételek:

                           a)

                           a gazdanövények megfelelnek a következő feltételek valamelyikének:

                                       i.

                                       magról termesztették őket;

                                       ii.

                                       steril körülmények között olyan anyanövényből szaporították őket, amelyek teljes életciklusukban a meghatározott károsítótól mentes területen voltak, és amelyeket megvizsgáltak és a meghatározott károsítótól mentesnek találtak;

                                       iii.

                                       steril körülmények között olyan anyanövényekből szaporították őket, amelyeket a 31. cikkben foglalt feltételeknek megfelelő helyen termeszttetek, és amelyeket megvizsgáltak és a meghatározott károsítótól mentesnek találtak;

                           b)

                           a gazdanövényeket olyan termőhelyen termesztették, amelyet a nemzeti növényvédelmi szervezet károsítómentesként engedélyezett a 31. cikknek megfelelően;

                           c)

                           az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete írásban közölte a Bizottsággal a károsítómentes termőhelyek jegyzékét, beleértve azok országon belüli elhelyezkedését is;

                           d)

                           a gazdanövényeket növényegészségügyi bizonyítvány kíséri, amelyben szerepelnek a következők:

                                       i.

                                       a „kiegészítő nyilatkozat” rovatban az szerepel, hogy a gazdanövényeket in vitro körülmények között teljes életciklusukban olyan helyen vagy helyeken termesztették, amelye(ke)t a nemzeti növényvédelmi szervezet károsítómentesként engedélyezett a 31. cikknek megfelelően, és hogy a gazdanövényeket olyan zárt tartályokban vagy csomagolásban szállítják, amelyekkel biztosítható, hogy nem kerül sor a meghatározott károsító vagy annak bármely ismert vektora általi fertőzésre;

                                       ii.

                                       a „származási hely” rovatban fel van tüntetve a károsítómentes termőhely neve és kódja.

            31. cikk
            A termőhelyek károsítómentesként való engedélyezése
            A termőhelyek akkor engedélyezhetők károsítómentesként, ha valamennyi következő feltétel teljesül:

                        a)

                        a termőhelyet a nemzeti növényvédelmi szervezet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabványoknak megfelelően olyan, rovaroktól mentes helynek nyilvánította, amely mentes a meghatározott károsítótól és annak vektoraitól;

                        b)

                        a termőhelyen a meghatározott károsító vektoraitól való mentesség fenntartása céljából az év megfelelő időszakaiban növényegészségügyi kezeléseket alkalmaznak a vektorpopulációval szemben, annak összes fejlődési szakaszában. E kezelések a helyi viszonyokhoz igazodó hatékony kémiai, biológiai vagy mechanikai módszereket tartalmaznak;

                        c)

                        a termőhelyet évente legalább kétszer az illetékes hatósági általi ellenőrzésnek vetették alá az arra legmegfelelőbb időben.

                        d)

                        a szállításhoz lehető legközelebb eső időpontban a meghatározott károsító jelenlétének kimutatására egy, a IV. mellékletben felsorolt vizsgálat alapján molekuláris vizsgálatnak vetik alá a termőhelyről származó gazdanövényeket egy olyan mintavételi módszert alkalmazva, amely legalább 90 %-os megbízhatósággal képes kimutatni a fertőzött növények 1 %-os arányú jelenlétét.

                  Amennyiben az illetékes hatóság az éves ellenőrzések során a meghatározott károsító jelenlétét észleli, vagy a károsítómentes termőhely rovaroktól mentes állapotát veszélyeztető kártételt fedez fel, haladéktalanul visszavonja a termőhely engedélyét és átmenetileg felfüggeszti a gazdanövények szállítását. A tagállamok erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

         IX. FEJEZET

            A MEGHATÁROZOTT NÖVÉNYEK UNIÓN BELÜLI SZÁLLÍTÁSÁHOZ ÉS A GAZDANÖVÉNYEK UNIÓBA TÖRTÉNŐ BEHOZATALÁHOZ KAPCSOLÓDÓ HATÓSÁGI ELLENŐRZÉSEK

            32. cikk
            A meghatározott növények Unión belüli szállításához kapcsolódó hatósági ellenőrzések

               (1)   A tagállamok rendszeres hatósági ellenőrzéseket végeznek a körülhatárolt területről kiszállított vagy a fertőzött területről a pufferzónába átszállított meghatározott növényeken.

               (2)   Ezen ellenőrzéseket legalább azokon a helyszíneken – beleértve az utakat, repülőtereket és kikötőket is – el kell végezni, amelyeken keresztül a gazdanövényeknek a fertőzött területekről a pufferzónákba vagy az Unió területének más részeibe való átszállítása történik.

               (3)   Az ellenőrzések a meghatározott növények okmány- és azonosság-ellenőrzését foglalják magukban.

               (4)   Az ellenőrzéseket attól függetlenül el kell végezni, hogy a meghatározott növényeknek hol a bejelentett származási helye, kinek a tulajdonában vannak és mely személy vagy szervezet felelős értük.

               (5)   Amennyiben ezen ellenőrzések azt mutatják, hogy a 19–23. cikkben megállapított feltételek nem teljesülnek, az ellenőrzéseket végrehajtó tagállam helyben vagy egy közeli helyszínen haladéktalanul megsemmisíti a feltételeknek eleget nem tevő növényt. Ennek során minden szükséges óvintézkedést meg kell tenni a meghatározott károsító és az adott növény által hordozott valamennyi vektor terjedésének az eltávolítás alatti és utáni megelőzése érdekében.

            33. cikk
            Hatósági ellenőrzések az Unióba történő behozatalkor

               (1)   Az Unióba harmadik országból behozott gazdanövények valamennyi szállítmányán hatósági ellenőrzést kell végezni az Unióba történő belépés helyén vagy a 2004/103/EK bizottsági irányelvnek (14) megfelelően meghatározott rendeltetési helyen.

               (2)   A meghatározott károsító ismert előfordulásával jellemzett területekről származó gazdanövényeknél az illetékes hatóság ellenőrzést végez – amely a meghatározott növények tételének mintavételezéséből és vizsgálatából áll – annak megerősítéséhez, hogy a meghatározott károsító nincs jelen, és ehhez olyan mintavételi módszert alkalmaz, amely a fertőzött növények 1 %-os arányú jelenlétét legalább 80 %-os megbízhatósággal képes kimutatni, a 31. számú ISPM figyelembevételével.

               (3)   Az (2) bekezdés nem alkalmazandó a teljes termesztési ciklusukban in vitro módon termesztett és átlátszó tartályokban, steril körülmények között szállított gazdanövényekre.

         X. FEJEZET

            KOMMUNIKÁCIÓS TEVÉKENYSÉGEK

            34. cikk
            Figyelemfelhívó kampányok

               (1)   A tagállamok tájékoztatják a nyilvánosságot, az utazókat, valamint a hivatásos és nemzetközi fuvarozókat a meghatározott károsító által az Unió területére jelentett veszélyről. E tájékoztatást célzott figyelemfelhívó kampányok formájában nyilvánosan elérhetővé teszik az illetékes hatóság vonatkozó honlapjain vagy az általa e célra kijelölt más honlapokon.

               (2)   A körülhatárolt területeken belül az érintett tagállam tájékoztatja a közvéleményt a meghatározott károsító jelentette veszélyről, valamint a károsító Unióba történő behurcolásának és Unión belüli elterjedésének megakadályozása céljából foganatosított intézkedésekről. Gondoskodik arról, hogy a közvélemény, az utazók és az adott fuvarozók tisztában legyenek a körülhatárolt terület, a fertőzött terület és a pufferzóna határaival. Az érintett tagállam a vektorral szemben a 8. és 14. cikk szerint alkalmazandó intézkedésekről is tájékoztatja az adott vállalkozókat.

         XI. FEJEZET

            ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

            35. cikk
            Az intézkedésekre vonatkozó tagállami jelentéstétel

               (1)   A tagállamok minden év április 30-ig jelentést tesznek a Bizottságnak és a többi tagállamnak az előző évben a 2., 4., 5. és a 7–18., illetve adott esetben a 32. cikk értelmében hozott intézkedésekről, valamint ezen intézkedések eredményeiről.
               A körülhatárolt területeken a 10. és a 15. cikk alapján végzett felderítések eredményeit az V. mellékletben szerepelő táblákat használva kell megküldeni a Bizottságnak.

               (2)   A tagállamok minden év december 31-ig benyújtják a Bizottságnak és a többi tagállamnak a 2., 4., 5. és a 7–18., illetve adott esetben a 32. cikk értelmében a következő évben meghozandó intézkedéseket tartalmazó tervet. E terv rögzíti az egyes intézkedések ütemezett időtartamát, az intézkedések végrehajtási határidejét és az intézkedésekre elkülönített költségvetést.

               (3)   Amennyiben az adott növényegészségügyi kockázat alakulása indokolttá teszi, a tagállamok kiigazítják a vonatkozó intézkedéseket, és ennek megfelelően aktualizálják a (2) bekezdésben említett tervet. Az aktualizálásról haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot.

               (4)   Az érintett tagállam haladéktalanul értesíti a Bizottságot és a többi tagállamot a meghatározott károsító jelenlétének a 15. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett helyszíneken végzett hatósági azonosításáról.

            36. cikk
            Megfelelés
            Amennyiben az e rendeletnek való megfeleléshez szükséges, a tagállamok hatályon kívül helyezik vagy módosítják az általuk azzal a céllal hozott intézkedéseket, hogy védjék magukat a meghatározott kártevő behurcolásával és elterjedésével szemben. Az ilyen intézkedések hatályon kívül helyezéséről vagy módosításáról haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

            37. cikk
            Hatályon kívül helyezés
            Az (EU) 2015/789 végrehajtási határozat hatályát veszti.

            38. cikk
            Hatálybalépés és alkalmazás
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
            A 2. cikk (4) bekezdésének második mondata, 5. cikke (1) bekezdése c) pontjának harmadik mondata, a 28. cikk a) pontjának második mondata és a 29. cikk a) pontjának második mondata azonban 2023. január 1-jétől alkalmazandó.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2020. augusztus 14-én.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  HL L 317., 2016.11.23., 4. o.

            (2)  A Bizottság (EU) 2015/789 végrehajtási határozata (2015. május 18.) a Xylella fastidiosa (Wells et al.) Unióba történő behurcolásának és Unión belüli elterjedésének megelőzését célzó intézkedésekről, HL L 125., 2015.5.21., 36. o.

            (3)  EFSA Journal 2019;17(5):5665, 200. o. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5665

            (4)  EFSA Journal 2019;17(5):5666, 17. o. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5666

            (5)  EFSA Supporting publication (kapcsolódó közlemény) 2019:EN-1667. 53. o. https://doi.org/10.2903/sp.efsa.2019.EN-1667

            (6)  EFSA Journal 2020;18(4):6114. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6114

            (7)  EFSA Supporting publication (kapcsolódó közlemény) 2020:EN-1873. 76. o. https://doi.org/10.2903/sp.efsa.2020.EN-1873

            (8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/625 rendelete (2017. március 15.) az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állategészségügyi és állatjóléti szabályok, a növényegészségügyi szabályok, és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről, továbbá a 999/2001/EK, a 396/2005/EK, az 1069/2009/EK, az 1107/2009/EK, az 1151/2012/EU, a 652/2014/EU, az (EU) 2016/429 és az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1/2005/EK és az 1099/2009/EK tanácsi rendelet, valamint a 98/58/EK, az 1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK és a 2008/120/EK tanácsi irányelv módosításáról, és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 89/608/EGK, a 89/662/EGK, a 90/425/EGK, a 91/496/EGK, a 96/23/EK, a 96/93/EK és a 97/78/EK tanácsi irányelv és a 92/438/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (a hatósági ellenőrzésekről szóló rendelet), HL L 95., 2017.4.7., 1. o.

            (9)  Iránymutatás kártevő-felszámolási programokhoz – ISPM 9. számú referenciaszabvány, a Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény Titkársága, Róma. Közzétéve 2011. december 15-én.

            (10)  Integrált intézkedések alkalmazása a kártevők elleni kockázatkezelésre vonatkozó, rendszeralapú megközelítésben – ISPM 14. számú referenciaszabvány, a Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény Titkársága, Róma. Közzétéve 2014. január 8-án.

            (11)  A Bizottság 2014/98/EU végrehajtási irányelve (2014. október 15.) a 2008/90/EK tanácsi irányelvnek az ugyanazon irányelv I. mellékletében említett gyümölcstermő növénynemzetségekre és növényfajokra vonatkozó különleges követelmények, a szállítók által teljesítendő különleges követelmények és a hivatalos vizsgálatokra vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő végrehajtásáról, HL L 298., 2014.10.16., 22. o.

            (12)  A Tanács 2008/90/EK irányelve (2008. szeptember 29.) a gyümölcstermő növények szaporítóanyagai, illetve a gyümölcstermesztésre szánt gyümölcstermő növények forgalmazásáról, HL L 267., 2008.10.8., 8. o.

            (13)  A Bizottság (EU) 2017/925 végrehajtási határozata (2017. május 29.) az egyes gyümölcstermő növényfajokhoz tartozó, nem rovarmentes környezetben, szabadföldön előállított prebázis szaporítóanyagok tanúsításának egyes tagállamok számára történő ideiglenes engedélyezéséről és az (EU) 2017/167 végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről, HL L 140., 2017.5.31., 7. o.

            (14)  A Bizottság 2004/103/EK irányelve (2004. október 7.) a 2000/29/EK tanácsi irányelv V. melléklete B. részében felsorolt növények, növényi termékek és egyéb áruk azonosítási és növényegészségügyi ellenőrzéséről, amelyet a Közösségbe való beléptetés helyétől eltérő vagy ahhoz közeli helyszínen is le lehet folytatni, valamint az ezen vizsgálatokra jellemző körülmények meghatározásáról (HL L 313., 2004.10.12., 16. o.).

            MELLÉKLET

                     „I. MELLÉKLET

                        A meghatározott károsító alfajára vagy alfajaira ismerten fogékony növények („gazdanövények”) jegyzéke

                        Acacia

                        Acer

                        Albizia julibrissin Durazz.

                        Alnus rhombifolia Nutt.

                        Amaranthus retroflexus L.

                        Ambrosia

                        Ampelopsis arborea (L.) Koehne

                        Ampelopsis brevipedunculata (Maxim.) Trautv.

                        Ampelopsis cordata Michx.

                        Anthyllis hermanniae L.

                        Artemisia

                        Asparagus acutifolius L.

                        Baccharis

                        Brassica

                        Calicotome spinosa (L.) Link

                        Calicotome villosa (Poiret) Link

                        Callicarpa americana L.

                        Callistemon citrinus (Curtis) Skeels

                        Calluna vulgaris (L.) Hull

                        Carya

                        Catharanthus

                        Celtis occidentalis L.

                        Cercis canadensis L.

                        Cercis occidentalis Torr.

                        Cercis siliquastrum L.

                        Chamaecrista fasciculata (Michx.) Greene

                        Chamaesyce canescens (L.) Prokh.

                        Chenopodium album L.

                        Chionanthus

                        Chitalpa tashkentensis T. S. Elias & Wisura

                        Cistus

                        Citrus

                        Clematis cirrhosa L.

                        Coelorachis cylindrica (Michx.) Nash Coffea

                        Conium maculatum L.

                        Convolvulus cneorum L.

                        Coprosma repens A.Rich.

                        Coronilla glauca (L.) Batt.

                        Coronilla valentina L.

                        Cyperus eragrostis Lam.

                        Cytisus

                        Digitaria

                        Dimorphoteca

                        Diospyros kaki L.f.

                        Diplocyclos palmatus (L.) C.Jeffrey

                        Dodonaea viscosa (L.) Jacq.

                        Elaeagnus angustifolia L.

                        Encelia farinosa A. Gray ex Torr.

                        Eremophila maculata (Ker Gawler) F. von Müller.

                        Erigeron

                        Erodium moschatum (L.) L’Hérit.

                        Erysimum

                        Euphorbia chamaesyce L.

                        Euphorbia terracina L.

                        Euryops chrysanthemoides (DC.) B.Nord

                        Euryops pectinatus (L.) Cass.

                        Fagus crenata Blume

                        Fallopia japonica (Houtt.) Ronse Decr.

                        Fatsia japonica (Thunb.) Decne. & Planch.

                        Ficus carica L.

                        Frangula alnus Mill.

                        Fraxinus

                        Genista

                        Ginkgo biloba L.

                        Gleditsia triacanthos L.

                        Grevillea juniperina Br.

                        Hebe

                        Helianthus

                        Helichrysum

                        Heliotropium europaeum L.

                        Hemerocallis

                        Hevea brasiliensis (Willd. ex A.Juss.) Müll.Arg.

                        Hibiscus

                        Humulus scandens (Lour.) Merr.

                        Ilex aquifolium L.

                        Ilex vomitoria Sol. ex Aiton

                        Iva annua L.

                        Jacaranda mimosifolia D. Don

                        Juglans

                        Juniperus ashei J. Buchholz

                        Koelreuteria bipinnata Franch.

                        Lagerstroemia

                        Laurus nobilis L.

                        Lavandula

                        Ligustrum lucidum L.

                        Liquidambar styraciflua L.

                        Lonicera japonica Thunb.

                        Lupinus

                        Magnolia grandiflora L.

                        Mallotus paniculatus (Lam.) Müll.Arg.

                        Malva parviflora L.

                        Medicago arborea L.

                        Medicago sativa L.

                        Metrosideros

                        Mimosa

                        Modiola caroliniana (L.) G. Don

                        Morus

                        Myoporum insulare R. Br.

                        Myrtus communis L.

                        Nandina domestica Murray

                        Neptunia lutea (Leavenw.) Benth.

                        Nerium oleander L.

                        Olea

                        Osteospermum ecklonis DC.

                        Osteospermum fruticosum (L.) Norl.

                        Parthenocissus quinquefolia (L.) Planch.

                        Paspalum dilatatum Poir.

                        Pelargonium

                        Persea americana Mill.

                        Phagnalon saxatile (L.) Cass.

                        Phillyrea angustifolia L.

                        Phillyrea latifolia L.

                        Phlomis fruticosa L.

                        Phoenix reclinata Jacq.

                        Phoenix roebelenii O’ Brien

                        Pinus taeda L.

                        Pistacia vera L.

                        Plantago lanceolata L.

                        Platanus

                        Pluchea odorata (L.) Cass.

                        Polygala myrtifolia L.

                        Polygala x grandiflora Nana

                        Prunus

                        Pterospartum tridentatum (L.) Willk.

                        Pyrus

                        Quercus

                        Ratibida columnifera (Nutt.) Wooton & Standl.

                        Rhamnus alaternus L.

                        Rhus

                        Robinia pseudoacacia L.

                        Rosa

                        Rosmarinus officinalis L.

                        Rubus

                        Salvia mellifera Greene

                        Sambucus

                        Santolina chamaecyparissus L.

                        Sapindus saponaria L.

                        Sassafras

                        Setaria magna Griseb.

                        Solidago fistulosa Mill.

                        Solidago virgaurea L.

                        Sorghum halepense (L.) Pers.

                        Spartium

                        Stewartia pseudocamellia

                        Strelitzia reginae Aiton

                        Streptocarpus

                        Symphyotrichum divaricatum (Nutt.) G.L.Nesom

                        Teucrium capitatum L.

                        Trifolium repens L.

                        UlexUlmus

                        Vaccinium

                        Vinca

                        Vitis

                        Westringia fruticosa (Willd.) Druce

                        Westringia glabra R.Br.

                        Xanthium strumarium L.

                     II. MELLÉKLET

                        A meghatározott károsító meghatározott alfajaira ismerten fogékony növények („meghatározott növények”) jegyzéke

                        A Xylella fastidiosa subspecies fastidiosa alfajra fogékony meghatározott növények

                        Acer

                        Ambrosia artemisiifolia L.

                        Calicotome spinosa (L.) Link

                        Cercis occidentalis Torr.

                        Cistus monspeliensis L.

                        Citrus sinensis (L.) Osbeck

                        Coffea arabica L.

                        Erysimum

                        Genista lucida L.

                        Juglans regia L.

                        Lupinus

                        Magnolia grandiflora L.

                        Malva parviflora L.

                        Medicago sativa L.

                        Metrosideros

                        Morus

                        Nerium oleander L.

                        Pluchea odorata (L.) Cass.

                        Polygala myrtifolia L.

                        Prunus

                        Rhamnus alaternus L.

                        Rosmarinus officinalis L.

                        Rubus rigidus Sm.

                        Rubus ursinus Cham. & Schldl.

                        Sambucus

                        Spartium junceum L.

                        Streptocarpus

                        Teucrium capitatum L.

                        Ulmus americana L.

                        Vinca major L.

                        Vitis

                        A Xylella fastidiosa subspecies multiplex alfajra fogékony meghatározott növények

                        Acacia

                        Acer griseum (Franch.) Pax

                        Acer pseudoplatanus L.

                        Acer rubrum L.

                        Alnus rhombifolia Nutt.

                        Ambrosia psilostachya DC.

                        Ambrosia trifida L.

                        Ampelopsis cordata Michx.

                        Anthyllis hermanniae L.

                        Artemisia

                        Asparagus acutifolius L.

                        Baccharis halimifolia L.

                        Calicotome spinosa (L.) Link

                        Calicotome villosa (Poir.) Link

                        Callistemon citrinus (Curtis) Skeels

                        Calluna vulgaris (L.) Hull

                        Carya

                        Celtis occidentalis L.

                        Cercis canadensis L.

                        Cercis occidentalis Torr.

                        Cercis siliquastrum L.

                        Chionanthus

                        Cistus

                        Clematis cirrhosa L.

                        Convolvulus cneorum L.

                        Coprosma repens A. Rich.

                        Coronilla glauca (L.) Batt.

                        Coronilla valentina L.

                        Cytisus

                        Dimorphoteca

                        Dodonaea viscosa (L.) Jacq.

                        Elaeagnus angustifolia L.

                        Encelia farinosa Gray ex Torr.

                        Erigeron karvinskianus DC.

                        Euryops chrysanthemoides (DC.) B.Nord.

                        Euryops pectinatus (L.) Cass.

                        Fallopia japonica (Houtt.) Ronse Decr.

                        Ficus carica L.

                        Frangula alnus Mill.

                        Fraxinus

                        Genista

                        Ginkgo biloba L.

                        Gleditsia triacanthos L.

                        Grevillea juniperina Br.

                        Hebe

                        Helianthus

                        Helichrysum

                        Ilex aquifolium L.

                        Iva annua L.

                        Koelreuteria bipinnata Franch.

                        Lagerstroemia

                        Laurus nobilis L.

                        Lavandula

                        Liquidambar styraciflua L.

                        Lupinus villosus Willd.

                        Magnolia grandiflora L.

                        Medicago arborea L.

                        Medicago sativa L.

                        Metrosideros excelsa Rich.

                        Morus

                        Myrtus communis L.

                        Olea

                        Osteospermum ecklonis (DC.) Norl.

                        Pelargonium

                        Phagnalon saxatile (L.) Cass.

                        Phillyrea angustifolia L.

                        Phlomis fruticosa L.

                        Pistacia vera L.

                        Plantago lanceolata L.

                        Platanus

                        Polygala myrtifolia L.

                        Polygala x grandiflora Nana

                        Prunus

                        Pterospartum tridentatum (L.) Willk.

                        Quercus

                        Ratibida columnifera (Nutt.) Wooton & Standl.

                        Rhamnus alaternus L.

                        Robinia pseudoacacia L.

                        Rosa

                        Rosmarinus officinalis L.

                        Rubus

                        Salvia mellifera Greene

                        Sambucus

                        Santolina chamaecyparissus L.

                        Sapindus saponaria L.

                        Solidago virgaurea L.

                        Spartium

                        Strelitzia reginae Aiton

                        Ulex

                        Ulmus americana L.

                        Ulmus crassifolia Nutt.

                        Vaccinium

                        Vinca

                        Westringia fruticosa Guerin.

                        Xanthium strumarium L.

                        A Xylella fastidiosa subspecies pauca alfajra fogékony meghatározott növények

                        Acacia

                        Amaranthus retroflexus L.

                        Asparagus acutifolius L.

                        Catharanthus roseus (L.) G. Don

                        Chamaesyce canescens (L.) Prokh.

                        Chenopodium album L.

                        Cistus albidus L.

                        Cistus creticus L.

                        Citrus

                        Coffea

                        Dimorphoteca fruticosa (L.) DC.

                        Dodonaea viscosa (L.) Jacq.

                        Eremophila maculata (Ker Gawler) F. von Müller.

                        Erigeron

                        Euphorbia chamaesyce L.

                        Euphorbia terracina L.

                        Grevillea juniperina Br.

                        Hebe

                        Heliotropium europaeum L.

                        Hibiscus

                        Laurus nobilis L.

                        Lavandula angustifolia Mill.

                        Lavandula dentata L.

                        Lavandula stoechas L.

                        Myoporum insulare Br.

                        Myrtus communis L.

                        Nerium oleander L.

                        Olea europaea L.

                        Osteospermum fruticosum (L.) Norl.

                        Pelargonium x fragrans Willd. (syn. Pelargonium fragrans E. Mey.)

                        Phillyrea latifolia L.

                        Polygala myrtifolia L.

                        Prunus

                        Rhamnus alaternus L.

                        Rosmarinus officinalis L.

                        Spartium junceum L.

                        Vinca minor L.

                        Westringia fruticosa (Willd.) Druce

                        Westringia glabra Br.

                     III. MELLÉKLET

                        A 4. cikk (2) bekezdése szerinti fertőzött körzetek, ahol a károsító visszaszorítására irányuló, 13–17. cikk szerinti intézkedéseket alkalmazzák

                     A. RÉSZ

                        Fertőzött körzet Olaszországban

                     Olaszország fertőzött körzete a következőket foglalja magában:

                                 1.

                                 Lecce megye

                                 2.

                                 Brindisi megye

                                 3.

                                 Taranto megyében található települések:

                                             Avetrana

                                             Carosino

                                             Crispiano

                                             Faggiano

                                             Fragagnano

                                             Grottaglie

                                             Leporano

                                             Lizzano

                                             Manduria

                                             Martina Franca

                                             Maruggio

                                             Monteiasi

                                             Montemesola

                                             Monteparano

                                             Pulsano

                                             Roccaforzata

                                             San Giorgio Ionico

                                             San Marzano di San Giuseppe

                                             Sava

                                             Statte

                                             Taranto

                                             Torricella

                                 4.

                                 Bari megyében található települések:

                                             Locorotondo

                           B. RÉSZ

                        Fertőzött körzet Franciaországban

                     Franciaország fertőzött körzete a következőket foglalja magában:
                     Korzika régió
                     C. RÉSZ

                        Fertőzött körzet Spanyolországban

                     Spanyolország fertőzött körzete a következőket foglalja magában:
                     Baleár-szigetek autonóm közösség

                     IV. MELLÉKLET

                        A Xylella fastidiosa és alfajai azonosítására szolgáló vizsgálatok

                     A.   A Xylella fastidiosa jelenlétének szűrésére és azonosítására szolgáló vizsgálatok

                                 1.

                                 Valós idejű PCR a következő alapján: Harper et al., 2010 (és 2013. évi helyesbítés);

                                 2.

                                 Primereken alapuló hurokközvetített izotermikus amplifikáció (LAMP) a következő alapján: Harper et. al., 2010 (és 2013. évi helyesbítés);

                                 3.

                                 Valós idejű PCR a következő alapján: Ouyang et al., 2013.;

                                 4.

                                 Hagyományos PRC a következő alapján: Minsavage et al., 1994.

                           B.   Molekuláris vizsgálatok a Xylella fastidiosa alfajainak azonosítására

                                 1.

                                 Multilókusz szekvenciatipizálás (MLST) valamennyi alfaj meghatározására a következő alapján: Yuan et al., 2010.;

                                 2.

                                 PCR a fastidiosa, multiplex és sandyi alfajok meghatározására a következő alapján: Hernandez-Martinez et al., 2006.;

                                 3.

                                 PCR a pauca alfaj meghatározására a következő alapján: Pooler & Hartung, 1995.

                     V. MELLÉKLET

                        A körülhatárolt területeken végzett, 10. és 15. cikk szerinti felderítések eredményeinek jelentéséhez használatos táblák

                     A. RÉSZ

                        A statisztikai adatokon alapuló éves felderítések eredményeinek jelentéséhez használatos tábla

                                 1. A körülhatárolt terület (KT) földrajzi elhelyezkedése

                                 2. A KT eredeti mérete (ha)

                                 3. A KT aktualizált mérete (ha)

                                 4. Megközelítés (F/V)

                                 5. Terület/zóna (pl. BS/FK)

                                 6. A felderítés helyszínei

                                 7. Időkeret

                                    A. A felderítés meghatározása (a RiBESS+ bemeneti paraméterei)

                                    B. A mintavétel köre

                                    C. A felderítés eredménye

                                 23. Megjegyzések

                                 8. Célpopuláció

                                 9. Epidemiológiai egységek

                                 10. Kimutatási módszer

                                 11. intavételi hatékonyság

                                 12. A módszer érzékenysége

                                 13. Kockázati tényezők (tevékenységek, helyszínek és területek)

                                 14. Az ellenőrzött epidemiológiai egységek száma

                                 15. Vizsgálatok száma

                                 16. Minták száma

                                 17. Tesztek száma

                                 18. Egyéb intézkedések száma

                                 19. Eredmények

                                 20. Adott esetben az (EU) 2019/1715 végrehajtási rendelet szerint jelentett fertőzési esetek értesítési száma

                                 21. lért megbízhatósági szint

                                 22. Feltételezett prevalencia

                                 Gazdanövényfajok

                                 Terület (ha vagy más relevánsabb egység)

                                 Vizsgált egységek

                                 Leírás

                                 Egységek

                                 Vizuális vizsgálatok

                                 Vizsgálat

                                 Egyéb módszerek

                                 Kockázati tényező

                                 Kockázati szintek

                                 Helyszínek száma

                                 Relatív kockázatok

                                 A gazdapopuláció aránya

                                 Pozitív

                                 Negatív

                                 Meghatározatlan

                                 Szám

                                 Dátum

                           Útmutató a tábla kitöltéséhez

                     Fejtse ki, hogy a felderítési terv mely alapfeltevéseken nyugszik. Összegezze és indokolja a következőket:

                                 —

                                 célpopuláció, járványügyi egység és vizsgált egységek;

                                 —

                                 a kimutatási módszer és a módszer érzékenysége;

                                 —

                                 a kockázati tényező(k) a kockázati szintek és a kapcsolódó relatív kockázatok feltüntetésével, valamint a gazdanövény-populáció arányának megadásával.

                                 Az 1. oszlopban:

                                 Adja meg a földrajzi terület nevét, a járványkitörés számát vagy bármely olyan információt, amely lehetővé teszi az érintett körülhatárolt terület (KT) azonosítását, és adja meg a terület létrehozásának időpontját.

                                 A 2. és 3. oszlopban:

                                 Adja meg a KT felderítés megkezdése előtti és valamennyi releváns aktualizált méretét.

                                 A 4. oszlopban:

                                 Tüntesse fel a megközelítést: felszámolás (F), visszaszorítás (V). Kérjük, illesszen be annyi sort, amennyire a KT száma és az e területekre vonatkozó megközelítések függvényében szükség van.

                                 Az 5. oszlopban:

                                 Adja meg, hogy a felderítés a KT mely részét érintette; illesszen be annyi sort, amennyi szükséges: Fertőzött körzet (FK) vagy biztonsági sáv (BS), külön sorokban megadva. Adott esetben adja meg, hogy a felderítés a FK mely részét érintette (pl. a BS-sel szomszédos utolsó 5 km, a faiskolák körüli területek stb.), külön sorokban feltüntetve.

                                 A 6. oszlopban:

                                 Adja meg a felderítés helyszíneit, szükség esetén több sorban feltüntetve. Kérjük, a faiskolákban végzett felderítéseket mindig külön sorban tüntesse fel. Az „Egyéb” lehetőség használata esetén adja meg annak típusát:

                                             1.

                                             Szabadban lévő helyszín (termőterület): 1.földterület (szántóföld, legelő); 1.2. gyümölcsös/szőlőültetvény; 1.3. faiskola; 1.4. erdő;

                                             2.

                                             Szabadban lévő helyszín (egyebek): 2.1. magánkertek; 2.nyilvános területek; 2.3. természetvédelmi terület; 2.4. vadon élő növények természetvédelmi területen kívüli területeken; 2.5. egyéb, az adott helyek megadásával (pl. kertészeti központ stb.);

                                             3.

                                             Fizikailag zárt helyszín: 3.1. üvegház; 3.2. magánterület, amely nem üvegház; 3.nyilvános terület, amely nem üvegház; 3.4. egyéb, az adott hely megadásával (pl. kertészeti központ).

                                 A 7. oszlopban:

                                 Adja meg, hogy a felderítésre az év mely hónapjaiban került sor.

                                 A 8. oszlopban:

                                 Adja meg a kiválasztott célpopulációt, és ennek megfelelően sorolja fel a gazdafajokat és az érintett területet. célpopulációt a vizsgált egységek együttese képezi. Méretét mezőgazdasági területek esetében jellemzően hektárban kell meghatározni, de parcellák, földterületek, üvegházak stb. formájában is megadható. Kérjük, indokolja az alapfeltevéseken nyugvó választását a 23. oszlopban („Megjegyzések”). Adja meg a felderítés tárgyát képező vizsgált egységeket. „Vizsgált egység”: azon növények, növényi részek, áruk, anyagok, károsító vektorok, amelyeket a károsítók azonosítása és kimutatása céljából megvizsgálnak.

                                 A 9. oszlopban:

                                 Adja meg a felderítés tárgyát képező epidemiológiai egységeket leírásukkal és mértékegységükkel együtt. „Epidemiológiai egység”: olyan homogén terület, amelyen a károsító, a gazdanövények, valamint az abiotikus és biotikus tényezők és körülmények közötti kölcsönhatások a károsító jelenléte esetén ugyanazon epidemiológia eredményt idéznék elő. Az epidemiológiai egységek a célpopulációnak egy epidemiológiai szempontból homogén, legalább egy gazdanövényből álló alegységei. Egyes esetekben az epidemiológiai egység alatt egy régió/terület/ország teljes gazdapopulációja is érthető. Ezek lehetnek NUTS-régiók, városi területek, erdők, rózsakertek, gazdaságok vagy hektárok. választást az alapfeltevéseknél indokolni kell.

                                 A 10. oszlopban:

                                 Tüntesse fel a felderítésnél alkalmazott módszereket, és minden esetnél adja meg a tevékenységek számát. Ha az adott oszlopra vonatkozó információ nem áll rendelkezésre, tüntesse fel az „N/A” szöveget.

                                 A 11. oszlopban:

                                 Adja meg a becsült mintavételi hatékonyságot. mintavétel hatékonysága a fertőzött növényrészek fertőzött növényből történő kiválasztásának valószínűségét jelenti. Vektorok esetében a módszer hatékonysága alatt a felderítési területen jelenlévő pozitív vektorok kimutatásának valószínűsége értendő. Talaj esetében a módszer hatékonysága a felderítési területen jelenlévő károsítót tartalmazó talajminta kiválasztásának valószínűségét jelenti.

                                 A 12. oszlopban:

                                 „módszer érzékenysége”: annak a valószínűsége, hogy a módszer helyesen kimutatja a károsító jelenlétét. módszer érzékenységét úgy határozzák meg, mint annak valószínűségét, hogy egy valóban pozitív gazdaszervezet pozitívnak bizonyul. Ez a mintavételi hatékonyság (azaz a fertőzött növényrészek fertőzött növényből való kiválasztásának valószínűsége) és a diagnosztikai érzékenység szorzata (az azonosítási folyamat során alkalmazott vizuális vizsgálattal és/vagy laboratóriumi vizsgálattal jellemezve).

                                 A 13. oszlopban:

                                 Adja meg az egyes kockázati tényezőket külön sorokban, szükséges számú sort használva. Minden kockázati tényezőnél adja meg a kockázati szintet és a kapcsolódó relatív kockázatot, valamint a gazdapopuláció arányát.

                                 A B. oszlopban:

                                 Ismertesse a felderítés részleteit. Ha az adott oszlopra vonatkozó információ nem releváns, tüntesse fel az „N/A” szöveget. Az ezekben az oszlopokban megadandó információk a 10. oszlopban („Kimutatási módszer”) szereplő információkra vonatkoznak.

                                 A 19. oszlopban:

                                 Tüntesse fel a pozitívnak, negatívnak vagy meghatározatlannak talált minták számát. „Meghatározatlan” mintának azon elemzett minták minősülnek, amelyek különböző tényezők miatt nem adtak eredményt (pl. kimutatási szint alatti, feldolgozatlan, nem azonosított, régi stb. minta).

                                 A 20. oszlopban:

                                 Adja meg a felderítés évére vonatkozó járványkitörés-értesítéseket. járványkitörés értesítési számát nem kell feltüntetni, ha az illetékes hatóság úgy határozott, hogy a megállapítás az (EU) 2016/2031 rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében, 15. cikkének (2) bekezdésében vagy 16. cikkében említett esetek egyikéhez sorolható. Ebben az esetben kérjük, a 21. oszlopban („Megjegyzések”) tüntesse fel, miért nem adja meg ezt az információt.

                                 A 21. oszlopban:

                                 Adja meg a felderítés érzékenységét az ISPM 31. számú szabványban meghatározottak szerint. károsítóktól való mentesség elért megbízhatósági szintjének értékét az elvégzett vizsgálatok (és/vagy elemzett minták) alapján kell kiszámítani, figyelembe véve a módszer érzékenységét és a feltételezett prevalenciát.

                                 A 22. oszlopban:

                                 Adja meg a feltételezett prevalenciát a károsítónak a szántóföldön való valószínű tényleges prevalenciájára irányuló felderítést megelőző becslés alapján. feltételezett prevalencia a felderítés céljaként kerül meghatározásra, és igazodik a kockázatkezelők által a károsító jelenlétének kockázata és a felderítéshez szükséges erőforrások rendelkezésre állása között meghozott kompromisszumhoz.

                           B. RÉSZ

                        A Xylella fastidiosa rovarvektoraihoz kapcsolódóan végzett felderítések eredményeinek jelentéséhez használatos tábla

                                 1. A KT leírása

                                 2. egközelítés

                                 3. erület/zóna

                                 4. ektorfajok

                                 5. izuális vizsgálatok

                                 6. A csapdák (vagy az egyéb vektorbefogási módszerek, pl. háló stb.) típusa

                                 7. csapdák (vagy az egyéb befogási módszerek) száma

                                 8. csapdák (vagy adott esetben az egyéb módszerek) ellenőrzésének gyakorisága

                                 9. A csapdák (vagy adott esetben az egyébmódszerek) ellenőrzésének időpontja

                                 10. A begyűjtött vektorminták száma

                                 11. A befogott vektorok száma

                                 12. A megvizsgált vektorok száma

                                 13. A megvizsgált vektorminták száma

                                 14. Pozitív vektorminták száma

                                 15. Negatív vektorminták száma

                                 16. Meghatározatlan vektorminták száma

                                 17. Megjegyzések

                                 Név

                                 A létrehozásdátuma

                                 Időkeret

                                 Szám

                           Útmutató a tábla kitöltéséhez

                                 Az 1. oszlopban:

                                 Adja meg a terület nevét, a járványkitörés számát vagy bármely olyan információt, amely lehetővé teszi a körülhatárolt terület (KT) azonosítását, és adja meg létrehozásának időpontját.

                                 A 2. oszlopban:

                                 Tüntesse fel a következőket: felszámolás (F), visszaszorítás (V). Kérjük, illesszen be annyi sort, amennyire a KT száma és az e területekre vonatkozó megközelítések függvényében szükség van.

                                 A 3. oszlopban:

                                 Adja meg, hogy a felderítés a KT mely részét érintette: Fertőzött körzet (FK) vagy biztonsági sáv (BS), külön sorokban megadva. Adott esetben adja meg, hogy a felderítés az FK mely részét érintette (pl. az 5 km, a faiskolák körüli területek stb.).

                                 A 4. oszlopban:

                                 Sorolja fel a károsító vektorfajait az első oszlopban feltüntetettek szerint, vektoronként külön sorban.

                                 Az 5. oszlopban:

                                 Adja meg, amennyiben releváns.

                                 A 6. oszlopban:

                                 Adja meg a vektorbefogási módszer típusát. Ha ugyanazon vektor vizsgálata egynél több módszerrel történik, az adatokat külön sorokban kell megadni.

                                 A 7. oszlopban:

                                 Adja meg a csapdák vagy más befogási módszerek számát, módszerenként külön sorban.

                                 A 8. oszlopban:

                                 Adja meg, hogy a csapdákat vagy a befogási módszert milyen időnként ellenőrizték (pl. hetente egyszer, havonta egyszer, évente négyszer stb.).

                                 A 9. oszlopban:

                                 Adja meg, hogy a csapdákat az év mely hónapjaiban ellenőrizték.

                                 A 10. oszlopban:

                                 Adja meg a begyűjtött minták számát (egy minta több vektort is tartalmazhat).

                                 A 11. oszlopban:

                                 Adja meg a befogott vektorok teljes számát. Kérjük, csak a releváns vektor számát adja meg, a járulékos fogásét ne.

                                 A 13. oszlopban:

                                 Adja meg a károsító tekintetében elemzett vektorminták számát, amennyiben a minta egynél több vektorból áll.

                                 A 16. oszlopban:

                                 A meghatározatlan minták száma, nevezetesen azon elemzett minták száma, amelyek különböző tényezők miatt nem adtak eredményt (pl. a kimutatási szint alatti stb. minta).

               ”