title: A Bizottság 278/2014/EU végrehajtási rendelete ( 2014. március 19. ) a 185/2010/EU rendeletnek a robbanóanyagnyom-felderítés használatának egyértelműsítése, harmonizációja és egyszerűsítése érdekében történő módosításáról  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               20.3.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 82/3

      A BIZOTTSÁG 278/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

   (2014. március 19.)
   a 185/2010/EU rendeletnek a robbanóanyagnyom-felderítés használatának egyértelműsítése, harmonizációja és egyszerűsítése érdekében történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól és a 2320/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. március 11-i 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 185/2010/EU bizottsági rendelet (2) végrehajtása kapcsán szerzett tapasztalatok megmutatták, hogy felül kell vizsgálni a robbanóanyagnyom-felderítő (ETD) technikák közös alapkövetelményeinek végrehajtási szabályait.

               (2)

               A robbanóanyagnyom-felderítő eszközök használatára vonatkozó egyedi légiközlekedés-védelmi intézkedéseket egyértelműsíteni, harmonizálni vagy egyszerűsíteni kell a szabályozás egyértelműbbé tétele, a jogszabályok közös értelmezésének egységesítése és az egységes légiközlekedés-védelmi alapkövetelmények legjobb végrehajtásának további biztosítása érdekében.

               (3)

               A módosítások a robbanóanyagnyom-felderítő eszközöknek az utasok, az utasoktól különböző személyek, a kézipoggyász, a feladott poggyász, az áruk, a postai küldemények, a fedélzeti ellátmány és a repülőtéri készletek átvizsgálásával kapcsolatos engedélyezett használatát leíró intézkedésekhez, valamint a robbanóanyagnyom-felderítő védelmi eszközökre vonatkozó műszaki követelményekhez kapcsolódnak.

               (4)

               A 185/2010/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (5)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a polgári légi közlekedés védelmével foglalkozó bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 185/2010/EU bizottsági rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2014. március 19-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 97., 2008.4.9., 72. o.

      (2)  A Bizottság 2010. március 4-i 185/2010/EU rendelete a közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelmények végrehajtásához szükséges részletes intézkedések meghatározásáról, HL L 55., 2010.3.5., 1. o.

      MELLÉKLET

                  1.

                  A 4. fejezet a következőképpen módosul:

                              a)

                              A 4.1.1.2. pont helyébe a következő szöveg lép:

                                          „4.1.1.2.

                                          Az utast legalább a következő módszerek egyikével kell átvizsgálni:

                                                      a)

                                                      motozással;

                                                      b)

                                                      fémérzékelő kapu (WTMD) használatával;

                                                      c)

                                                      robbanóanyag-felderítő kutya alkalmazásával;

                                                      d)

                                                      robbanóanyagnyom-felderítő eszköz (ETD) használatával;

                                                      e)

                                                      ionizáló sugárzást nem alkalmazó biztonsági szkenner használatával;

                                                      f)

                                                      kézi fémérzékelő eszközzel (HHMD) együtt használt robbanóanyagnyom-felderítő eszköz használatával.

                                                Ha az átvizsgálást végző személy nem tudja megállapítani, hogy az utasnál van-e tiltott tárgy, akkor vagy meg kell tagadni az utasnak a szigorított biztonsági területre való belépését, vagy az utast az átvizsgálást végző személyt kielégítő módon újból át kell vizsgálni.”

                              b)

                              A 4.1.1.9. pont helyébe a következő szöveg lép:

                                          „4.1.1.9.

                                          Robbanóanyag-felderítő kutya és robbanóanyagnyom-felderítő eszköz az átvizsgálás során kizárólag kiegészítésképpen alkalmazható.”

                              c)

                              A 4.1.2.3. pont helyébe a következő szöveg lép:

                                          „4.1.2.3.

                                          A kézipoggyászt legalább a következő módszerek egyikével kell átvizsgálni:

                                                      a)

                                                      kézzel történő átkutatással;

                                                      b)

                                                      röntgensugaras berendezéssel;

                                                      c)

                                                      robbanóanyag-felderítő eszköz (EDS) használatával;

                                                      d)

                                                      robbanóanyag-felderítő kutya és az a) pont szerinti vizsgálat együttes alkalmazásával;

                                                      e)

                                                      robbanóanyagnyom-felderítő eszköz (ETD) használatával.

                                                Ha az átvizsgálást végző személy nem tudja megállapítani, hogy a kézipoggyász tartalmaz-e tiltott tárgyat, akkor a kézipoggyászt vagy vissza kell utasítani, vagy az átvizsgálást végző személyt kielégítő módon újból át kell vizsgálni.”

                  2.

                  A 6. fejezet a következőképpen módosul:

                              a)

                              A fejezet a következő 6.2.1.5. és 6.2.1.6. ponttal egészül ki:

                                          „6.2.1.5.

                                          Az árukat és a postai küldeményeket legalább a következő módszerek egyikével át kell vizsgálni, a 6-J. függelékben foglaltaknak megfelelően:

                                                      a)

                                                      kézzel történő átkutatással;

                                                      b)

                                                      röntgensugaras berendezéssel;

                                                      c)

                                                      robbanóanyag-felderítő eszköz használatával;

                                                      d)

                                                      robbanóanyag-felderítő kutya (EDD) alkalmazásával;

                                                      e)

                                                      robbanóanyagnyom-felderítő eszköz (ETD) használatával;

                                                      f)

                                                      szemrevételezéssel;

                                                      g)

                                                      fémérzékelő eszköz (MDE) használatával.

                                                Ha az átvizsgálást végző személy nem tudja megállapítani, hogy az áru vagy postai küldemény tartalmaz-e tiltott tárgyat, akkor az árut vagy postai küldeményt vagy vissza kell utasítani, vagy újból át kell vizsgálni az átvizsgálást végző személyt kielégítő módon.

                                          6.2.1.6.

                                          A következő eszközök vagy módszerek kizárólag abban az esetben alkalmazhatók, ha a szállítmány jellege miatt a 6.2.1.5. pontban meghatározott egyéb eszközök vagy módszerek egyikét sem lehet alkalmazni:
                                          egyéb megfelelő védelmi ellenőrzések, amennyiben a felelős hatóság hozzájárul, a Bizottságot pedig értesítik.”

                  3.

                  A 8. fejezet a következőképpen módosul:

                              a)

                              A fejezet a következő 8.1.2.3. ponttal egészül ki:

                                          „8.1.2.3.

                                          A következő átvizsgálási eszközöket vagy módszereket kell – egyedileg vagy egymással kombinálva – alkalmazni:

                                                      a)

                                                      szemrevételezés;

                                                      b)

                                                      kézzel történő átkutatás;

                                                      c)

                                                      röntgensugaras berendezés használata;

                                                      d)

                                                      robbanóanyag-felderítő eszköz (EDS) használata;

                                                      e)

                                                      robbanóanyagnyom-felderítő eszköz (ETD) és az a) pont szerinti vizsgálat együttes alkalmazása;

                                                      f)

                                                      robbanóanyag-felderítő kutya és az a) pont szerinti vizsgálat együttes alkalmazása.

                                                Ha az átvizsgálást végző személy nem tudja megállapítani, hogy az adott tétel tartalmaz-e tiltott tárgyat, akkor a tételt vagy vissza kell utasítani, vagy újból át kell vizsgálni az átvizsgálást végző személyt kielégítő módon.”

                  4.

                  A 9. fejezet a következőképpen módosul:

                              a)

                              A fejezet a következő 9.1.2.3. ponttal egészül ki:

                                          „9.1.2.3.

                                          A következő átvizsgálási eszközöket vagy módszereket kell – egyedileg vagy egymással kombinálva – alkalmazni:

                                                      a)

                                                      szemrevételezés;

                                                      b)

                                                      kézzel történő átkutatás;

                                                      c)

                                                      röntgensugaras berendezés használata;

                                                      d)

                                                      robbanóanyag-felderítő eszköz (EDS) használata;

                                                      e)

                                                      robbanóanyagnyom-felderítő eszköz (ETD) és az a) pont szerinti vizsgálat együttes alkalmazása;

                                                      f)

                                                      robbanóanyag-felderítő kutya és az a) pont szerinti vizsgálat együttes alkalmazása.

                                                Ha az átvizsgálást végző személy nem tudja megállapítani, hogy az adott tétel tartalmaz-e tiltott tárgyat, akkor a tételt vagy vissza kell utasítani, vagy újból át kell vizsgálni az átvizsgálást végző személyt kielégítő módon.”

                  5.

                  A 12. fejezet a következőképpen módosul:

                              a)

                              A fejezet a következő 12.0.3. ponttal egészül ki:
                              12.0.3.   A berendezésgyártó működtetési koncepciót bocsát rendelkezésre, és a berendezést annak megfelelően kell használni.”

                              b)

                              A 12.6. pont helyébe a következő szöveg lép:
                              „12.6.   ROBBANÓANYAGNYOM-FELDERÍTŐ ESZKÖZÖK (ETD)
                              12.6.1.   A robbanóanyagnyom-felderítő eszköznek alkalmasnak kell lennie a szennyezett felületeken vagy a poggyász vagy szállítmány tartalmában nyomokban jelen lévő szemcsék vagy gőzök begyűjtésére és elemzésére, valamint a robbanóanyagok jelenlétének riasztással való jelzésére. Az átvizsgálás tekintetében az eszköznek meg kell felelnie a következő követelményeknek:

                                          a)

                                          fogyóeszközök nem használhatók fel a fogyóeszköz gyártójának ajánlásaiban megszabottakon túlmenően, vagy ha a fogyóeszköz teljesítménye a használat során láthatóan romlik;

                                          b)

                                          a robbanóanyagnyom-felderítő eszközt csak olyan környezetben szabad használni, amely kapcsán az eszköz használatát jóváhagyták.

                                    Szabványokat kell meghatározni a robbanóanyagnyom-felderítő eszközökre vonatkozóan a szemcsékből és a gőzökből való mintavétel tekintetében. Az e szabványokra vonatkozó részletes rendelkezéseket egy külön, minősített bizottsági határozat állapítja meg.”

                              c)

                              A fejezet a következő 12.6.2. és 12.6.3. ponttal egészül ki:
                              12.6.2.   A szemcsékből való mintavételt alkalmazó robbanóanyagnyom-felderítő eszközök szabványa a 2014. szeptember 1-jén vagy azt követően üzembe helyezett eszközökre alkalmazandó.
                              12.6.3.   A felelős hatóság engedélyezheti az olyan, 2014. július 1. előtt üzembe helyezett és szemcsékből való mintavételt alkalmazó robbanóanyagnyom-felderítő eszközök legkésőbb 2020. július 1-ig történő további használatát, amelyek nem rendelkeznek a 12-L. függeléknek való megfelelőségről szóló tanúsítással.”


title: A Bizottság 775/2011/EU végrehajtási rendelete ( 2011. augusztus 2. ) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

text:
               4.8.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 201/8

         A BIZOTTSÁG 775/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2011. augusztus 2.)
   egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
   mivel:

               (1)

               A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

               (2)

               A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

               (3)

               Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

               (4)

               Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználhatja.

               (5)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A Kombinált Nómenklatúrában a melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.
   2. cikk
   A tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználható.
   3. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2011. augusztus 2-án.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,
         Algirdas ŠEMETA

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

      (2)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

      MELLÉKLET

                  Árumegnevezés

                  Besorolás
                  (KN-kód)

                  Indokolás

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                              1.

                              Szarvasmarha eredetű, zsírtalanított és kazeinmentes kolosztrum, folyékony formában, kiskereskedelmi forgalom számára 125 ml-es üvegben kiszerelve, 100 ml-enként a következő, tápértékre vonatkozó információkkal:

                                    —
                                    Tejfehérje 2,5–5,5 g

                                    —
                                    Szénhidrátok 3,3 g

                                    —
                                    Tejzsír < 0,5 g
                              A termék sárgásbarna, enyhén zavaros folyadék.
                              Magasabb immunoglobulin-tartalommal rendelkezik, mint a természetes tejsavó vagy tej.
                              A címke alapján a terméket emberi fogyasztásra szánják napi egy alkalommal (1–2 evőkanállal) tisztán vagy hideg gyümölcslébe keverve. Alkalmazási területe nincs feltüntetve.

                  0404 10 48

                  A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1. és 6. általános szabály, valamint a 0404, a 0404 10 és a 0404 10 48 KN-kód szövegezése határozza meg.
                  A 3001 vagy a 3004 vámtarifaszám alá történő besorolás kizárt, mivel a termék nem terápiás vagy megelőzési célt szolgál.
                  A termék feldolgozásának technológiai lépései, valamint az összetétele a módosított tejsavóéhoz hasonlók.
                  Jellemzőiből adódóan a terméket ezért a 0404. vtsz. alá kell besorolni.

                              2.

                              Porlasztva szárított, csökkentett zsírtartalmú kolosztrumpor, amelyet nem kazeinmentesítettek, 64 g por kiskereskedelmi forgalom számára csavaros fedelű műanyag edényben kiszerelve, a következő összetétellel (tömegszázalék):

                                    —
                                    Tejzsír 1,2

                                    —
                                    Tejfehérje legalább 50 és általában 65,5
                              A termék szárazanyagtartalma 93,3 tömegszázalék.
                              A termék krémszínű por, amely csomósodásra hajlamos és tejszerű illata van.
                              Magasabb immunoglobulin-tartalommal rendelkezik, mint a természetes tejsavó vagy tej.
                              A címke alapján a terméket emberi fogyasztásra szánják.

                  0404 90 21

                  A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályok 1. és 6. pontja, valamint a 0404, a 0404 90 és a 0404 90 21 KN-kód szövegezése határozza meg.
                  A 3001 vagy a 3004 vámtarifaszám alá történő besorolás kizárt, mivel a termék nem szolgál emberi terápiás vagy megelőzési célt.
                  A 0402 vámtarifaszám alá történő besorolás szintén kizárt, mivel a termék nem rendelkezik a természetes tejpor jellegzetes összetételével.
                  Jellemzőiből adódóan a terméket ezért a 0404. vtsz. alá kell besorolni.


title: A Bizottság 163/2012/EU végrehajtási rendelete ( 2012. február 23. ) az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak tekintetében történő módosításáról

text:
               24.2.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 52/10

         A BIZOTTSÁG 163/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2012. február 23.)
   az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak tekintetében történő módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) (1) és különösen annak 4. cikkével összefüggésben értelmezett 143. cikkére,
   tekintettel az ovalbuminra és laktalbuminra vonatkozó közös kereskedelmi rendszerről szóló, 2009. július 7-i 614/2009/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 3. cikke (4) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1484/95/EK bizottsági rendelet (3) meghatározta a baromfihús- és tojáságazatra, valamint a tojásalbuminra vonatkozó kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásának részletes szabályait, és megállapította az érintett termékekre alkalmazandó irányadó árakat.

               (2)

               Az irányadó árak meghatározásának alapjául szolgáló, rendszeresen ellenőrzött adatokból megállapítható, hogy az irányadó árakat bizonyos baromfihús- és tojáságazati termékek, illetve a tojásalbumin behozatala vonatkozásában a származási hely szerinti árkülönbségek figyelembevételével módosítani kell.

               (3)

               Ezért az 1484/95/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

               (4)

               Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt előírni, hogy e rendelet kihirdetésének napján lépjen hatályba.

               (5)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 1484/95/EK rendelet I. mellékletének helyébe az e rendelet mellékletében szereplő szöveg lép.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2012. február 23-án.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,
         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 181., 2009.7.14., 8. o.

      (3)  HL L 145., 1995.6.29., 47. o.

      MELLÉKLET

            „I. MELLÉKLET

                        KN-kód

                        Árumegnevezés

                        Irányadó ár
                        (EUR/100 kg)

                        A 3. cikk (3) bekezdésében említett biztosíték
                        (EUR/100 kg)

                        Származási hely (1)

                        0207 12 10

                        Tisztított és bontott, 70 %-os csirke, fagyasztva

                        124,1

                        0

                        AR

                        0207 12 90

                        Tisztított és bontott, 65 %-os csirke, fagyasztva

                        140,1

                        0

                        AR

                        133,6

                        0

                        BR

                        0207 14 10

                           Gallus domesticus darabolva, csont nélkül, fagyasztva,

                        285,6

                        4

                        AR

                        223,3

                        23

                        BR

                        322,7

                        0

                        CL

                        0207 14 50

                        Csirkemell, fagyasztva

                        222,0

                        0

                        BR

                        0207 27 10

                        Pulykadarabok, csont nélkül, fagyasztva

                        315,3

                        0

                        BR

                        415,6

                        0

                        CL

                        0408 11 80

                        Tojássárgája, szárítva

                        314,4

                        0

                        AR

                        0408 91 80

                        Tojás, héj nélkül, szárítva

                        337,5

                        0

                        AR

                        1602 32 11

                        Kakas- vagy tyúkkészítmény főzés nélkül

                        306,1

                        0

                        BR

                        353,6

                        0

                        CL

                        3502 11 90

                        Szárított tojásfehérje

                        522,3

                        0

                        AR

         (1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A »ZZ« kód jelentése: »egyéb származási hely«.”


title: A Bizottság 306/2012/EU végrehajtási rendelete ( 2012. április 10. ) a cukorágazat egyes termékeire a 2011/12-es gazdasági évben alkalmazandó, a 971/2011/EU végrehajtási rendeletben rögzített irányadó árak és kiegészítő importvámok módosításáról

text:
               11.4.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 101/3

         A BIZOTTSÁG 306/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2012. április 10.)
   a cukorágazat egyes termékeire a 2011/12-es gazdasági évben alkalmazandó, a 971/2011/EU végrehajtási rendeletben rögzített irányadó árak és kiegészítő importvámok módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),
   tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára,
   mivel:

               (1)

               A 971/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) a 2011/12-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és a szirupok bizonyos fajtáira alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezeket az árakat és vámokat legutóbb a 280/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) módosította.

               (2)

               A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek a 951/2006/EK rendelet 36. cikkének megfelelően módosításra szorulnak.

               (3)

               Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt e rendeletet kihirdetése napján hatályba léptetni,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára a 2011/12-es gazdasági évben alkalmazandó, a 971/2011/EU végrehajtási rendeletben megállapított irányadó árak és kiegészítő vámok e rendelet melléklete szerint módosulnak.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2012. április 10-én.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,
         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

      (3)  HL L 254., 2011.9.30., 12. o.

      (4)  HL L 91., 2012.3.29., 25. o.

      MELLÉKLET

         A fehér cukor, a nyerscukor és a 1702 90 95 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő importvámok 2012. április 11-től alkalmazandó módosított összegei

                  (EUR)

                  KN-kód

                  Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

                  Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

                  1701 12 10 (1)

                  43,14

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  43,14

                  1,67

                  1701 13 10 (1)

                  43,14

                  0,00

                  1701 13 90 (1)

                  43,14

                  1,96

                  1701 14 10 (1)

                  43,14

                  0,00

                  1701 14 90 (1)

                  43,14

                  1,96

                  1701 91 00 (2)

                  49,32

                  2,67

                  1701 99 10 (2)

                  49,32

                  0,00

                  1701 99 90 (2)

                  49,32

                  0,00

                  1702 90 95 (3)

                  0,49

                  0,22

         (1)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének III. pontjában meghatározott szabványos minőségre megállapítva.

         (2)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványos minőségre megállapítva.

         (3)  A szacharóztartalom 1 %-ára megállapítva.


title: A Bizottság (EU) 2015/1963 végrehajtási rendelete (2015. október 30.) a Kínai Népköztársaságból származó aceszulfám-kálium behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

text:
               31.10.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 287/52

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1963 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. október 30.)
   a Kínai Népköztársaságból származó aceszulfám-kálium behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,
   mivel:
   1.   AZ ELJÁRÁS

   1.1.   Ideiglenes intézkedések

               (1)

               Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) 2015. május 22-én kivetette az (EU) 2015/787 végrehajtási rendelettel (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) (2) a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: érintett ország vagy KNK) származó aceszulfám-kálium, valamint a Kínai Népköztársaságból származó, egyes készítményekben és/vagy keverékekben található aceszulfám-kálium behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vámot.

               (2)

               A Celanese Sales Germany GmbH (a továbbiakban: panaszos) által 2014. július 22-én benyújtott panaszt követően 2014. szeptember 4-én megkezdődött a vizsgálat. A panaszos a 2015. augusztus 1-jei névváltoztatásáig hivatalosan a Nutrinova Nutrition Specialties & Food Ingredients GmbH nevet viselte. A panaszos az aceszulfám-kálium (vagy más nyelvterületen „Ace K”) kizárólagos gyártója az Unióban, így az Ace K teljes uniós gyártásának 100 %-át teszi ki.

               (3)

               Az ideiglenes rendelet (16) preambulumbekezdésének megfelelően a dömping és a kár vizsgálata a 2013. július 1-jétől2014. június 30-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) vonatkozott. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2011. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

         1.2.   Az eljárás további menete

               (4)

               Azon lényeges tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján kivetették az ideiglenes dömpingellenes vámot (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtott be írásos észrevételt az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak a meghallgatásra.

               (5)

               A panaszos a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő (a továbbiakban: meghallgató tisztviselő) előtti meghallgatást kezdeményezett. A meghallgatást 2015. július 8-án tartották. A panaszos az ideiglenes megállapítások számos szempontját vitatta, különösen a dömping- és kárkülönbözetek számításakor végzett módosításokkal kapcsolatban.

               (6)

               A Bizottság mérlegelte az érdekelt felek szóbeli és írásbeli észrevételeit, és az ideiglenes megállapításokat indokolt esetben ezeknek megfelelően módosította.

               (7)

               A Bizottság valamennyi felet tájékoztatta azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a KNK-ból származó Ace K behozatalára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámot ki kívánja vetni, és az ideiglenes vám révén biztosított összegeket véglegesen be kívánja szedni (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). A felek számára határidőt biztosítottak ahhoz, hogy a végleges nyilvánosságra hozatallal kapcsolatban közölhessék észrevételeiket. A panaszos kérelme alapján 2015. szeptember 22-én még egy meghallgatásra került sor a meghallgató tisztviselővel.

               (8)

               Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket a Bizottság mérlegelte és indokolt esetben figyelembe vette.

         1.3.   Mintavétel

               (9)

               A KNK-ban lévő független importőrök és exportáló gyártók korlátozott számára tekintettel elmaradt a mintavételi eljárás, így az arra vonatkozó észrevételek hiányában a Bizottság megerősíti az ideiglenes rendelet (7)–(11) preambulumbekezdésében tett ideiglenes megállapításokat.

         2.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

               (10)

               Az érintett termék az ideiglenes rendelet (17) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően a Kínai Népköztársaságból származó aceszulfám-kálium (a 6-metil-1,2,3-oxatiazin-4(3H)-on-2,2-dioxid káliumsója; CAS-nyilvántartási szám: 55589-62-3), valamint a Kínai Népköztársaságból származó, egyes készítményekben és/vagy keverékekben található aceszulfám-kálium, amely jelenleg az ex 2106 90 92, az ex 2106 90 98, az ex 2934 99 90 (TARIC-kód: 2934999021), az ex 3824 90 92, az ex 3824 90 93 és az ex 3824 90 96 KN-kód alá tartozik.

               (11)

               Az ideiglenes rendelet (18) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően az aceszulfám-káliumot mesterséges édesítőszerként széles körben alkalmazzák, például élelmiszerekben, italokban és gyógyszerkészítményekben.

               (12)

               Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően a különböző tagállamok és Svájc vámhatóságai aggályukat fejezték ki az Ace-K készítményeknek és/vagy keverékeknek az érintett termékek meghatározásába történő ideiglenes bevonása által okozott végrehajtási nehézségekkel kapcsolatban. A vizsgálat során kiderült, hogy az Ace-K-t tartalmazó ilyen készítmények és/vagy keverékek behozatalára tulajdonképp nem került sor a vizsgálati időszakban. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a behozatal hiánya miatt a készítmények és keverékek ne tartozzanak a termékkör meghatározásába. E magyarázatnak nincs köze a dömpinggel, a kárral, az okozati összefüggésekkel és az uniós érdekkel kapcsolatos megállapításokhoz. Míg a Bizottság a vizsgálat során azonosított egy uniós gyártó által egy keverék kidolgozásához kapcsolódó egyes tevékenységeket, azok hatását kivételes jellegük miatt már az ideiglenes szakaszban kizárta az elemzésből. A fogalom tisztázása csak a készítményekben és/vagy keverékekben lévő aceszulfám-káliumot érinti és gyakorlatilag nincs hatással az eljárás alkalmazási körére vagy a dömpingre és a kárra vonatkozó ideiglenes megállapításokra.

               (13)

               A vámhatóságok által jelentett számottevő végrehajtási nehézségek tekintetében az aceszulfám-kálium tiszta formájának készítményekbe és/vagy keverékekbe történő átalakításával kapcsolatos lehetséges végrehajtási kockázatok nem indokolták azok felvételét. A készítmények és keverékek bevonása ezért nem helyénvaló.

               (14)

               Az érintett termék meghatározását ezért úgy kellene tisztázni, hogy az csak a Kínai Népköztársaságból származó aceszulfám-káliumra (a 6-metil-1,2,3-oxatiazin-4(3H)-on-2,2-dioxid káliumsója; CAS-nyilvántartási szám: 55589-62-3) (a továbbiakban: a vizsgálat tárgyát képező termék) vonatkozzon, amely jelenleg az ex 2934 99 90 (TARIC-kód: 2934999021) KN-kód alá tartozik (a továbbiakban: az érintett termék). Az aceszulfám-kálium aceszulfám-K (vagy más nyelvterületen „Ace K”) néven is ismert. Amennyiben az ilyen készítményekre és/vagy keverékekre ideiglenes dömpingellenes vámot vetnek ki, azt el kell engedni.

               (15)

               A Bizottsághoz nem érkezett észrevétel ezzel kapcsolatban. Az ideiglenes rendelet (19) preambulumbekezdésének következtetéseit ennélfogva a Bizottság megerősíti.

         3.   DÖMPING

   3.1.   Rendes érték

               (16)

               Az aceszulfám-kálium kínai gyártóinak egyike sem kérelmezte a piacgazdasági elbánást, ezért a rendes érték megállapításához nem lehetett felhasználni a belföldi értékesítési áraikat vagy az előállítási költségeiket. A vizsgálati időszak során az aceszulfám-káliumot csak a KNK-ban és az Unióban gyártották. A rendes értéket ezért nem lehetett egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban érvényes ár vagy számtanilag képzett érték vagy egy ilyen harmadik országból más országokba, többek között az Unióba irányulóan felszámított ár alapján meghatározni.

               (17)

               Következésképp az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket „bármilyen egyéb, ésszerű alapon” kell meghatározni.

               (18)

               Ezzel kapcsolatban a Bizottság a rendes érték megállapításának kiindulási alapjaként az Unióban hasonló termékért ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árat, azaz az uniós gazdasági ágazat uniós értékesítési árát vette, és azt követően azt az árat úgy igazította, hogy kivonta belőle a kizárólag az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó, az árképzés egyedi mintáit, valamint a panaszos által kifejlesztett rendkívül specifikus és eltérő termékkel kapcsolatos tevékenységeket tükröző három elem hatását.

               (19)

               A vizsgálat megállapította, hogy a jelen esetben érintett termék árképzésében szerepelnek a mennyiségekre és vásárlók típusaira vonatkozó egyedi mintázatok, a minőségi különbségek, valamint csak a panaszos által kifejlesztett új, rendkívül specifikus és eltérő termékkel kapcsolatos kivételes költségek. A Bizottság ezért az említett egyedi mintázatok bemutatása és a rendes érték ésszerű alapon történő meghatározása érdekében bevezette a szükséges kiigazításokat.

               (20)

               A panaszos vitatta, hogy árait kiigazították volna a rendes érték megállapítása céljából; állítása szerint az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében az nem volt helyénvaló.

               (21)

               A fenti megjegyzések az ideiglenes rendeletben rögzített megközelítéshez hasonlóan igénylik a bizottsági megközelítés tisztázását. Az ideiglenes rendelet (26) és (27) preambulumbekezdésére vonatkozóan egyértelművé kell tenni, hogy a lenti (23)–(38) preambulumbekezdésben leírt három kiigazításra az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a rendes érték „bármilyen egyéb, ésszerű alapon” történő meghatározásának részeként került sor. Ezért nem az volt a kérdés, hogy az exportárral való összehasonlítás érdekében ki kell-e igazítani a rendes értéket, hanem hogy analóg országként felhasználható, megfelelő piacgazdasággal rendelkező harmadik ország hiányában is ésszerű alapon kapjunk rendes értéket. Az uniós gazdasági ágazat árait csak kiindulási pontként használták fel az ésszerű rendes érték megállapításának folyamatában, és egy ilyen ésszerű rendes érték kiszámításához kiigazításokra volt szükség.

               (22)

               A Bizottság ezért elutasítja azt az állítást, hogy e kiigazításoknak nem volt jogalapja.

         3.1.1.   A kereskedelmi szint kiigazítása

               (23)

               Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos, jóllehet elismerte, hogy a kiigazítás indokolt volt, mivel a Kínából származó exportértékesítések elsősorban unióbeli kereskedők felé irányultak, miközben az uniós gyártó értékesítései többnyire végfelhasználókat céloztak, megkérdőjelezte a kereskedői szinten meghatározott rendes érték elérésére irányuló kiigazítás mértékét. Mivel kevés értékesítés valósult meg az uniós gazdasági ágazat értékesítési jegyzékén szereplő forgalmazók felé, így ezen adatokat nem lehetett felhasználni a megfelelő kiigazítási vámtétel megállapításához a kereskedelmi szintben tapasztalt különbségek vonatkozásában. A kiigazítási vámtételt ezért ideiglenesen a kereskedőkre és végfelhasználókra irányuló kínai értékesítések közötti árkülönbség alapján számították ki. A panaszos vitatta, hogy ez megfelelő alap lenne és megjegyezte, hogy a kereskedelmi szint kiigazítását az élelmiszer-összetevők ágazatában működő azon három nagy uniós forgalmazó által realizált bruttó árrés alapján kellett volna meghatározni, akik mind forgalmaztak aceszulfám-káliumot.

               (24)

               A Bizottság elfogadta, hogy ebben az esetben helyénvalóbb a kiigazítás mértékét az érintett forgalmazók által nyert bruttó árrés alapján kiszámítani. A panaszos által javasolt módszertan azonban több hibát tartalmaz, mivel a panaszos által említett forgalmazóknak csak egyike működött együtt, és az adatok ezen importőrök által forgalmazott valamennyi termékre vonatkoznak, amely adatok többsége nem termékekre vonatkozik. A Bizottság ezért kiigazította a javasolt módszertant, hogy felvegye a vizsgálat során ellenőrzött és kizárólag az aceszulfám-káliumra vonatkozó adatokat is. E célból a Bizottság meghatározta az összes együttműködő importőr által realizált bruttó árrést. Ezen árrés csak az aceszulfám-kálium forgalmazására vonatkozik. Ez a felülvizsgált módszertan a kereskedelmi szint kiigazítási vámtételének felülvizsgálatát eredményezte az ideiglenes szakaszban használt vámtételhez képest. A szóban forgó felülvizsgált vámtételt alkalmazták és tüntetik fel a lenti (53) preambulumbekezdésben foglalt táblázatban lévő dömpingkülönbözetben.

               (25)

               Egy kínai exportáló gyártó megjegyezte, hogy a kereskedelmi szintben tapasztalt különbségek kiigazítására vonatkozó ideiglenes vámtételt nem hozták tudomásukra. A vámtéttel a fenti (24) preambulumbekezdésben foglaltak szerint már nem releváns, mert azt felváltotta egy másik. Mindenesetre tekintve, hogy az ideiglenes kiigazítás két kínai együttműködő exportáló gyártótól származó adatokon alapult mind a kereskedőkre, mind a felhasználókra irányuló értékesítések megadásával, a pontos mennyiség bizalmas üzleti adatokat érint és így nem hozható nyilvánosságra.

         3.1.2.   A minőségi különbségek és azok piaci megítélésének kiigazítása

               (26)

               A minőségi kiigazítást illetően a panaszos először azzal érvelt, hogy nem volt minőségkülönbség a kínai termék és az uniós gyártó által előállított hasonló termék között, így a kiigazítás nem volt indokolt. A panaszos továbbá megkérdőjelezte a bizonyíték reprezentativitását, amely alapján a Bizottság a rendes érték megállapítása során kimutatta a minőségkülönbséget és annak piaci megítélését.

               (27)

               E tekintetben hangsúlyozni kell, hogy voltak különféle beadványok, amelyek feltárták a kínai termék és a hasonló uniós termék közötti minőségi különbségeket és/vagy a minőségi különbségek piaci megítélését. A panaszos által a panasztétel szakaszában benyújtott és saját weboldalán található információk egyértelműen igazolták, hogy minőségkülönbség áll fenn. Egyes, többnyire korlátozott jellegű beadványok vizsgálati jegyzőkönyveket és érdekelt felektől érkező írásos beadványokat tartalmaznak. Ennélfogva elegendőnek bizonyult azon bizonyíték reprezentativitása, amely szerint van valós és/vagy vélt különbség a behozott termék és az uniós gyártó által előállított aceszulfám-kálium minősége között.

               (28)

               Ezen túlmenően az uniós gazdasági ágazatnál, a kínai gyártóknál és az importőröknél tett ellenőrző látogatások során gyűjtött termékspecifikációk megerősítették e minőségkülönbséget, mivel számottevő különbségeket tártak fel a panaszos által értékesített termék és az exportáló gyártók által értékesített termék között a tisztasági normák tekintetében. A kiigazítás ezért indokolt.

               (29)

               Ezenkívül ami a kiigazítás mértékét illeti, az az uniós gazdasági ágazat által küldött beadványban foglalt minőségkülönbség mennyiségi meghatározásán alapul. A Bizottság azt is megállapította, hogy egy kínai gyártó által értékesített aceszulfám-kálium minőségi standardjainak vizsgálati és javítási költségei – egy együttműködő importőr helyszínén végzett ellenőrzés alapján – a Bizottság által végrehajtott kiigazítással megközelítőleg azonosak, ami megerősítette, hogy ésszerű a kiigazítás mértéke.

               (30)

               Egy kínai exportáló gyártó szerint az általa előállított aceszulfám-kálium minősége nemcsak az uniós gyártó által gyártott termékéhez képest alacsonyabb, hanem két kínai versenytárs termékéhez képest is. Azt állította, hogy a termékére vonatkozó minőségi kiigazítás mértékének így magasabbnak kell lennie. Az ezt alátámasztó bizonyítékok között szerepelnek olyan vizsgálati jegyzőkönyvek, amelyek egy másik kínai együttműködő exportáló gyártó termékét hasonlítják össze az említett gyártó termékével, valamint egy uniós importőr által kiadott nyilatkozat is. Ezen importőr azt állította, hogy az érintett terméket ettől a kínai gyártótól alacsonyabb áron vásárolta, mert terméke kínai versenytársa termékéhez képest állítólag alacsonyabb minőségű.

               (31)

               A Bizottság nem fogadta el ezt az állítást, mivel a benyújtott vizsgálati jegyzőkönyveken szereplő dátum a vizsgálati időszaknál korábbi volt. Előfordulhat, hogy a kínai exportáló gyártótól származó érintett termék minősége azóta javult. Ezenfelül bár az alacsonyabb minőségről szóló állítás a két másik együttműködő kínai gyártó mindegyikét érintette, a vizsgálati jegyzőkönyvek a fenti állítást tevő kínai gyártó termékeit csak egy másik kínai együttműködő gyártó termékeivel hasonlították össze. Az importőr által kibocsátott nyilatkozatot illetően az csak a fenti állítást tevő kínai gyártó és egy másik kínai együttműködő gyártó termékére vonatkozott. Ezenfelül az állítás alátámasztására nem nyújtottak be ellenőrizhető bizonyítékot (például az alacsonyabb minőséget és/vagy vételárat igazoló számlákat).

               (32)

               A fentiek alapján a Bizottság indokoltnak és megfelelő szintűnek ítéli a végrehajtott minőségi kiigazítást. Az uniós árak minőségi különbségek bemutatása érdekében történő kiigazítása ezért megerősítést nyer.

         3.1.3.   K+F és értékesítési kiigazítás a panaszos által kifejlesztett rendkívül specifikus és eltérő termékre vonatkozó tevékenységekkel kapcsolatban

               (33)

               Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos jelezte, hogy a Bizottság nem szolgált magyarázattal arról, hogy az újonnan kifejlesztett termékéhez kapcsolódó költségeket miért vonták le a rendes értékből és azzal érvelt, hogy nem volt indokolt a kiigazítás.

               (34)

               E tekintetben először is meg kell jegyezni, hogy az újonnan kifejlesztett termékhez kapcsolódó költségeket következetesen levonták a dömping- és kárelemzés során, mivel e költségek a panaszos által kifejlesztett rendkívül specifikus és eltérő termékhez kapcsolódnak (lásd a (12)–(14) preambulumbekezdést). E termékek kivételes jellegűek és egyediek az uniós gazdasági ágazat számára. Másrészt mivel az új termék még mindig a teljes piacra dobás folyamatában volt, így a vizsgálati időszakban még csak kis mennyiséget értékesítettek belőle, ennélfogva az értékesítési árak nem voltak reprezentatívak. Az érintett termék általános gyártóinak tekintett kínai exportáló gyártók egyikénél sem merültek fel ilyen költségek. Ezért az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint a rendes érték ésszerű alapon történő meghatározása érdekében a Bizottság ésszerűnek tartotta, hogy kiigazítást tegyen azáltal, hogy kizárja a rendes érték kiszámításából az új termékhez kapcsolódó költségeket.

               (35)

               A panaszos azért is vitatta a kiigazítást, mert a költségeket az árakból vonták le, azzal érvelve, hogy a Bizottságnak az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerint erre nincs jogalapja és ezáltal a Bizottság „keveri a szezont a fazonnal”. A fenti (21) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően azonban a rendes érték meghatározása az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint történt, és ez a kiigazítás – a rendes érték ésszerű alapon történő meghatározása céljából – e cikk rendelkezései értelmében indokolt volt. Ezenfelül egyértelmű volt, hogy az uniós gazdasági ágazat árképzésére hatást gyakoroltak ezek a rendkívül specifikus és eltérő termékhez kapcsolódó (K+F és elsősorban értékesítési) költségek. A vizsgálatból tulajdonképpen kiderült, hogy az említett költségeket az aceszulfám-káliummal kapcsolatos tevékenységekre fordították, így logikus, hogy e költségek megtérítése érdekében az érintett vállalat árképzése során figyelembe veszi azokat. Az uniós gazdasági ágazat a kérdőívre válaszolva megerősítette, hogy az előállítási költség olyan tényező, amely az árképzési folyamat részének tekintendő.

               (36)

               A panaszos a kiigazítás mértékét is kifogásolta, azt eltúlzottnak ítélte. Hozzátette, hogy a kg-onként kisebb összeget az uniós piacra és egyéb piacokra vonatkozó fejlesztési és értékesítési költségek közötti állítólagos különbségek indokolják. E tekintetben először is ki kell emelni, hogy a panaszos nem a vizsgálat során különböztette meg az egyes piacok szerinti költségeket annak ellenére, hogy a Bizottság kérte az említett fejlesztési és értékesítési költségek részletes lebontását. Másrészt a Bizottság a helyszíni ellenőrző látogatás során nem tudta ellenőrizni ezen adatokat. Ez ellentmond a Bizottság által kiszámított kiigazításnak, mivel az a panaszos által ellenőrzött adatok alapján készült. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a panaszos nem szolgáltatott arra vonatkozóan bizonyítékot, hogy a kiigazítás szintje ésszerűtlen lenne. Mindenesetre a Bizottság nem gondolja, hogy körültekintő lenne az értékesítési, általános és adminisztratív költségek csak egy elemének ily módon történő újbóli meghatározása. A fentiek fényében a Bizottság nem tudja elfogadni ezt az állítást.

               (37)

               Egy kínai exportáló gyártó arra kérte a Bizottságot, hogy tárja fel a panaszos által kifejlesztett rendkívül specifikus és eltérő termékhez kapcsolódó tevékenységekre vonatkozó kiigazítás pontos összegét. Ez azonban nem tehető közzé, mivel jellegénél fogva bizalmas információ.

               (38)

               A Bizottság által a rendes érték ésszerű alapon történő meghatározása érdekében végrehajtott három kiigazítás összege az uniós gazdasági ágazat uniós értékesítési árának 25 % és 45 %-a között helyezkedik el.

         3.1.4.   Egyéb kiigazításokra vonatkozó állítások

               (39)

               A fenti magyarázatok alapján a Bizottság a rendes érték ésszerű alapon történő meghatározása során kiindulópontként a kellően ellenőrzött tényleges uniós értékesítési átlagárat vette alapul.

               (40)

               Az ideiglenes megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően az uniós gazdasági ágazat vitatta a tényleges értékesítési árak kiindulópontként történő használatát. Különösen azzal érvelt, hogy hozzá kellett volna adni egy „ésszerű haszonkulcsot” az említett tényleges árakhoz. A panaszos véleménye szerint a 2009-ben realizált (15 % és 25 % közötti) haszonkulcs „ésszerű haszonkulcs” lett volna, mivel a panaszos piaci részesedésével, ami abban az évben 50 % alá esett vissza, nem volt domináns helyzetben. A dömping és a kár állítólag 2009-ben még nem következett be.

               (41)

               Az ideiglenes rendelet (66) preambulumbekezdésében már rögzítésre került, hogy az uniós gyártó független fogyasztóknak történő értékesítései nyereségesek voltak. Ezen értékesítések így kiszámított pontos nyereségességéről az uniós gyártón kívül más felek nem szerezhetnek tudomást és ezért az az ideiglenes rendelet 10. táblázatában foglalt mutatókban megtalálható, de 5 % feletti értékről van szó, amely a szintetikus édesítőszerek ágazatában ésszerű. A pontos adatról a Bizottság tájékoztatta a panaszost. Ezenfelül a rendes érték meghatározására az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján került sor. Az uniós gazdasági ágazat árait használták fel kiindulópontként és igazították a panaszos által kifejlesztett rendkívül specifikus és eltérő termékhez kapcsolódó árképzés és tevékenységek uniós ágazatspecifikus tényezőivel összefüggő elemekre. Tekintve ezen eset specifikus tényeit és a dokumentációban rendelkezésre álló információkat, a Bizottság ezt a módszertan ésszerűnek ítélte. Ennélfogva nem volt szükség a rendes érték ésszerű alapon történő meghatározása és a rendes érték újraszámítása érdekében a tényleges haszon célhaszonnal való helyettesítésére, mint ahogy azt a panaszos állította. Ennélfogva a Bizottság elutasítja az állítást.

               (42)

               Végül a panaszos számítási hibát észlelt az uniós gazdasági ágazat értékesítési jegyzékén, amely a rendes érték kiszámításának alapja volt. Ezt a hibát a Bizottság javította és e javítás a lenti (53) preambulumbekezdésben lévő táblázatban látható.

         3.1.5.   A végleges nyilvánosságra hozatalt követő észrevételek

               (43)

               A végleges nyilvánosságra hozatalra adott válaszában a panaszos vitatta, hogy a Bizottság kiszámította a kereskedelmi szintben tapasztalt különbségekkel kapcsolatos levonás összegét a teljes uniós gazdasági ágazat gyártelepi ára alapján, mivel az ár magában foglalta a panaszos által kifejlesztett rendkívül specifikus és eltérő termékhez kapcsolódó kivételes K+F és értékesítési költségeket. Szerinte azt az említett kivételes költségek levonását követően az uniós gazdasági ágazat kiigazított gyártelepi árára kellett volna alkalmazni.

               (44)

               A kereskedelmi szint kiigazítási mértéke azonban – a fenti (24) preambulumbekezdésben foglaltak szerint – az együttműködő importőrök által az aceszulfám-kálium forgalmazása során realizált bruttó árrés súlyozott átlaga. Ezért azt a tényleges értékesítési árra is alkalmazni kellene, mivel az kiigazításnak minősül, hiszen a piacon feltárt objektív értékesítésiár-különbségek kezelésére irányul. A kereskedelmi szint kiigazítása – a piacon megfigyelt tendenciáknak megfelelően – szorosan összefügg az árakkal. Ezért ezt az állítást a Bizottság elutasította.

               (45)

               A nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos ismételten hangsúlyozta, hogy a kereskedelmi szint kiigazítását az élelmiszer-összetevők ágazatában működő azon három nagy uniós forgalmazó által realizált bruttó árrés alapján kellett volna meghatározni, akik mind forgalmaztak aceszulfám-káliumot. Megkérdőjelezte a Bizottság által alkalmazott felülvizsgált módszertant, mivel a forgalmazók által alkalmazott, a módszertan alapját képező árrés olyan szolgáltatásokat is tartalmazna, amelyeket az uniós gazdasági ágazat irányában a forgalmazóknak nem kellene biztosítaniuk, túl magas árrést eredményezve.

               (46)

               Jóllehet a Bizottság a vizsgálat során azonosított egyes további szolgáltatásokat, a forgalmazókra vonatkozóan megállapított bruttó árrés nem foglalta magában ezen további tevékenységeket és így kizárólag a kereskedési tevékenységhez kapcsolódnak. A kereskedelmi szintben tapasztalt különbségek figyelembevételére megállapított mérték csak a kereskedelmi szintben tapasztalt különbségre vonatkozik és megerősítést nyert, hogy az így kapott mérték megfelelőbb, mint a módszertan alapján a panaszos által javasolt mérték, a fenti (24) preambulumbekezdésben foglaltak szerint. A panaszos ezen kérdéssel kapcsolatos állítását ezért a Bizottság elutasítja.

               (47)

               A végleges nyilvánosságra hozatalra vonatkozóan tett észrevételeiben a panaszos kérelmezte, hogy a Bizottság továbbá hozzon nyilvánosságra több, a panaszos által kifejlesztett rendkívül specifikus és eltérő termékhez kapcsolódó kivételes K+F és értékesítési költségekre és saját haszonkulcsára vonatkozó tételt. Mivel a Bizottság e tételeket már vagy nyilvánosságra hozta, vagy közvetlenül maga a panaszos közzétette a kérdőívre adott válaszában, az ellenőrző látogatás során és számos beadványban, így a panaszos kellő tájékoztatást kapott arról, hogy birtokában volt valamennyi szükséges információnak, így nem volt szükség további nyilvánosságra hozatalra.

               (48)

               A végleges nyilvánosságra hozatalt követően kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel folytatott meghallgatás során a panaszos új kijelentést tett, miszerint a kereskedelmi szint kiigazítását kg-onként rögzített összegben kellene kifejezni. A Bizottság megjegyezte, hogy ez az észrevétel hivatalosan nem érvényesíthető, mivel annak benyújtására a végleges nyilvánosságra hozatalra vonatkozó észrevételek benyújtására kitűzött határidőn túl került sor. A Bizottság azonban úgy véli, hogy a százalék ilyen kiigazításra történő alkalmazása nem indokolatlan.

         3.1.6.   A rendes értékre vonatkozó következtetés

               (49)

               A rendes érték meghatározásával kapcsolatos további észrevételek hiányában megerősítést nyer az ideiglenes rendelet (22) és (23) preambulumbekezdése.

         3.2.   Exportár

               (50)

               Az exportárakkal kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (24) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         3.3.   Összehasonlítás

               (51)

               A rendes érték kiigazításáról szóló, valójában a rendes érték meghatározására vonatkozó észrevételekkel a (20)–(48) preambulumbekezdés foglalkozik. A Bizottsághoz egyetlen egy további észrevétel sem érkezett. A Bizottság így megerősíti az ideiglenes rendelet (25)–(26) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.

         3.4.   Dömpingkülönbözetek

               (52)

               Észrevételek hiányában a dömpingkülönbözet kiszámításához használt, az ideiglenes rendelet (28)–(32) preambulumbekezdésében leírt általános módszert a Bizottság megerősíti.

               (53)

               Figyelembe véve a számítási hiba javítását a (42) preambulumbekezdésben foglaltak szerint és a kereskedelmi szint kiigazítási mértékének megállapítására irányuló felülvizsgált módszertant a (24) preambulumbekezdésben foglaltak szerint, a vámfizetés nélküli, CIF (költség, biztosítás, fuvardíj) uniós határparitásos ár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözetek az alábbiak:

                           Vállalat

                           Dömpingkülönbözet

                           Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd

                           135,6 %

                           Suzhou Hope Technology Co., Ltd.

                           119,9 %

                           Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd.

                           64,0 %

                           Minden más vállalat

                           135,6 %

         4.   KÁR

   4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás

               (54)

               Az uniós gazdasági ágazatra és az uniós gyártásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (34) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         4.2.   Uniós felhasználás

               (55)

               Az uniós fogyasztásra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (35)–(37) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások megerősítést nyernek.

         4.3.   Az érintett országból származó behozatal

               (56)

               Mint a fenti (42) preambulumbekezdés is említi, sor került az uniós gazdasági ágazat értékesítési jegyzékén lévő számítási hiba kijavítására. A javítás az áralákínálás különbözetét is érintette, ami ennek megfelelően változott. Az áralákínálási különbözetekre ugyanúgy hatást gyakorolt a kereskedelmi szint felülvizsgált kiigazítási mértéke, amelyet a fenti (24) preambulumbekezdés is kellőképpen kifejt. A felülvizsgált alákínálási különbözetek súlyozott átlaga 32 % és 54 % között mozgott.

               (57)

               A nyilvánosságra hozatalt követően az uniós gazdasági ágazat azt állította, hogy a (44) preambulumbekezdésben említettek szerint az uniós gazdasági ágazat árán végrehajtott kiigazítás miatt a Bizottság által tapasztalt alákínálási különbözetek alábecsülték a tényleges áralákínálást. E kiigazítások azonban helyénvalóak voltak, mivel azért hajtották azokat végre, hogy az uniós gazdasági ágazat árait olyan szintre helyezzék, ami lehetővé teszi a kínai behozatali árakkal való tisztességes összehasonlítást.

               (58)

               Az érintett országból származó behozatalra vonatkozó további észrevételek hiányában és a fenti (56) preambulumbekezdésben említett felülvizsgált alákínálási különbözetek kivételével az ideiglenes rendelet (38)–(44) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősítette.

         4.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

               (59)

               Az uniós gazdasági ágazat vitatta az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének meghatározására vonatkozó egyes K+F és értékesítési költségek kizárását. Ellentétes bizonyíték hiányában azonban a Bizottság továbbra is fenntartja, hogy e költségek a panaszos által kifejlesztett rendkívül specifikus és eltérő termékhez kapcsolódóan merültek fel, kivételes jellegűek és ezért nem kell azokat figyelembe venni az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének értékelése céljából.

               (60)

               A kármutatók alakulására vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (45)–(73) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősíti.

         4.5.   A végleges nyilvánosságra hozatalt követő észrevételek

               (61)

               A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos észrevételt nyújtott be a kárkülönbözetek kiszámításához használt, az uniós gazdasági ágazat gyártelepi áraira vonatkozó egyes kiigazításokról. Ezen észrevételekkel, amelyek a rendes érték kiszámítására is vonatkoznak, a fenti (43)–(48) preambulumbekezdés foglalkozik. A Bizottság szimmetriát alkalmazott a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámítására vonatkozó referenciaérték megállapítása céljából.

         4.6.   A kárra vonatkozó következtetés

               (62)

               Az előzőekre figyelemmel az ideiglenes rendelet (74)–(82) preambulumbekezdésében foglalt következtetések megerősítést nyernek, azaz az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.

         5.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

               (63)

               A Bizottsághoz nem érkezett észrevétel a dömping és a kár közötti okozati összefüggésre vonatkozó ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban. Következésképpen megerősíthető, hogy a dömpingelt kínai behozatal az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, és nincsenek egyéb olyan ismert tényezők, amelyek a dömpingelt kínai behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést megtörő tényezőnek tekinthetők. Ezért az ideiglenes rendelet (97)–(99) preambulumbekezdésében levont következtetések megerősítést nyernek.

         6.   AZ UNIÓS ÉRDEK

   6.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

               (64)

               A panaszos vitatta az ideiglenes rendelet (102) preambulumbekezdését, mert szerinte azt jelenti, hogy a vámok csak részleges mentességet biztosítanak az uniós gazdasági ágazat számára, ami ellentétes az alaprendelettel.

               (65)

               Hangsúlyozni kell, hogy a kivetett vám az alaprendelet rendelkezéseinek alkalmazásából ered. A „részleges mentesség” kifejezés csak a dömpingelt behozatal által kifejtett árnyomásra vonatkozik, mivel várható, hogy az intézkedések kivetését követően az importárak növekedni fognak. A kifejezés nem vonatkozik a kár hatása alóli részleges felépülésre.

               (66)

               Nem érkeztek további észrevételek vagy információk az uniós gazdasági ágazat érdekeivel kapcsolatban. Az ideiglenes rendelet (101)–(103) preambulumbekezdésének ideiglenes megállapításai a fent ismertetett tények alapján megerősítést nyernek.

         6.2.   A független importőrök érdeke

               (67)

               A független importőrök és kereskedők érdekeire vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (104)–(110) preambulumbekezdését a Bizottság megerősítette.

         6.3.   A felhasználók érdeke

               (68)

               A felhasználók érdekére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (111)–(117) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         6.4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

               (69)

               Az Unió érdekeit érintő egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (118)–(119) preambulumbekezdésében levont következtetéseket a Bizottság megerősítette.

         7.   VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

   7.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet (kárkülönbözet)

               (70)

               A panaszos azt állította, hogy mivel a kár megszüntetéséhez szükséges különbözetet nem célprofit hozzáadásával rögzítették, az ideiglenes vám az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésében foglaltak szerint nem lenne elég magas az uniós gazdasági ágazatot ért teljes kár megszüntetéséhez. A panaszos különösen a Bizottság azon elvárását vitatta, hogy az intézkedések ideiglenes szintje lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy megtérítse költségeit és ésszerű profitot realizáljon.

               (71)

               E tekintetben és a (41) preambulumbekezdésben említettek szerint az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak során megfigyelt negatív tendenciák ellenére ésszerű nyereséget ért el a rendkívül specifikus és eltérő termék kifejlesztésével kapcsolatos kivételes jellegű költségek levonását követően a vizsgálati időszakban. A Bizottság ennélfogva ismételten hangsúlyozza, hogy nem indokolja semmi a célprofitnak a már realizált profithoz való hozzáadását. Ennek alapján várható, hogy az áralákínálás alapján a vám megszüntetné az okozott kárt és megelőzné az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlását.

               (72)

               Érvének megerősítése érdekében a panaszos összehasonlította a jelen vizsgálatot a KNK-ból származó dicián-diamid behozataláról szóló dömpingellenes vizsgálattal (3). Az uniós gazdasági ágazat szerint az említett vizsgálatban elfogadott megközelítés nem helyénvaló a jelen esetben, ezért az nem alkalmazható.

               (73)

               A dicián-diamid vizsgálatban három jelentős szempontot vettek figyelembe az elfogadott megközelítés igazolása céljából: i. az intézkedések olyan tényezőket ne kárpótoljanak, amelyek nem tulajdoníthatók a dömpingelt behozatalnak; ii. a dömpingkülönbözetet egy, az uniós gazdasági ágazat adatain alapuló kiigazított rendes érték felhasználásával számították ki; és iii. a dicián-diamidnak a világon csupán két forrása volt. A harmadik tényezőt illetően a Bizottság úgy találta, hogy fennáll annak a kockázata, hogy ha a vám túl magas, az uniós gazdasági ágazat monopolizálná az uniós piacot.

               (74)

               Ezért egyértelmű, hogy a dicián-diamid vizsgálat során fennálló helyzet rendkívül hasonló a jelen vizsgálathoz. A jelen vizsgálatban a dömpingkülönbözetet ismét az uniós gazdasági ágazat adatain alapuló rendes érték felhasználásával számították ki, egyes objektív okokból szükséges kiigazításokkal. Ezenfelül ugyancsak nagyon kevés helyen lehet fellelni a világon, és fennáll a monopólium kockázata is, amennyiben nem tisztességes és kiegyensúlyozott módon számítják az intézkedéseket.

               (75)

               A Bizottság ezért úgy véli, hogy indokolt a hasonló megközelítés a jelen vizsgálatban.

               (76)

               A kár megszüntetéséhez szükséges szintre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (121)–(124) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

               (77)

               A (42) preambulumbekezdésben foglaltak szerint ki kellett javítani az uniós gazdasági ágazat értékesítési jegyzékén lévő számítási hibát, amely a kárkülönbözetek kiszámítását is érintette. Ezen túlmenően a (24) preambulumbekezdés szerint a Bizottság indokoltnak tekintette a kereskedelmi szint kiigazításának kiszámítására vonatkozó felülvizsgált alapot. A javítások eredményeként az alábbiakban olvashatók a felülvizsgált végleges kárkülönbözetek:

                           Vállalat

                           Kárkülönbözet

                           Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd

                           126,0 %

                           Suzhou Hope Technology Co., Ltd.

                           108,6 %

                           Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd.

                           49,7 %

                           Minden más vállalat

                           126,0 %

         7.2.   Végleges intézkedések

               (78)

               A dömpinggel, a kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve, és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban az érintett termék behozatalára végleges dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni – az alacsonyabb vám szabályának megfelelően – a kárkülönbözetek szintjén. Ebben az esetben az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a Bizottság felülvizsgálta a vámtételeket, mivel a dömpingkülönbözetet és a kárkülönbözetet is érintő számítási hibát kijavították és felülvizsgálták a kereskedelmi szint kiigazítását is.

               (79)

               A fentiek alapján az említett vámok az alábbi tételek szerint kerülnek megállapításra:

                           Vállalat

                           Dömpingkülönbözet
                           (%)

                           Kárkülönbözet
                           (%)

                           Végleges dömpingellenes vám
                           (%)

                           Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd.

                           135,6

                           126,0

                           126,0

                           Suzhou Hope Technology Co., Ltd.

                           119,9

                           108,6

                           108,6

                           Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd.

                           64,0

                           49,7

                           49,7

                           Minden más vállalat

                           135,6

                           126,0

                           126,0

               (80)

               Az ideiglenes rendelet (127) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően a vámtétel euróban megadott nettó kg-onkénti fix összeg marad annak érdekében, hogy biztosítható legyen az intézkedések vámhatóságok általi következetes végrehajtása, jóllehet már nincs hivatkozás a készítményekben és/vagy keverékekben található aceszulfám-káliumra.

               (81)

               Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ennek megfelelően a vámok az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. E vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett jogi személyek által előállított érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében névvel külön nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott importált érintett termékre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó. Esetükben az egyedi dömpingellenes vámtételek egyike sem alkalmazandó.

               (82)

               Ha a későbbiek folyamán valamely vállalat megváltoztatja a nevét, a vállalat kérheti ezen egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (4). A kérelemnek tartalmaznia kell az összes releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, a névváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítés kerül közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               (83)

               A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések megkerülésére vonatkozó kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, az 1. cikk (3) bekezdésében meghatározott követelmények értelmében a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vámtétel alkalmazandó.

               (84)

               Amennyiben az Ace-K-t tartalmazó készítmények és/vagy keverékek Unióba történő behozatalának alakulása úgy kívánja, a Bizottság felméri, hogy szükség van-e a gyors fellépésre, ideértve az alaprendelet 13. cikke alapján történő eljárás megindítását is.

               (85)

               A dömpingellenes vámok megfelelő végrehajtása érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak a vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba.

         7.3.   Kötelezettségvállalások

               (86)

               Két kínai exportáló gyártó árra vonatkozó kötelezettségvállalásokat ajánlott fel az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően. Egyikük a Bizottsággal folytatott meghallgatást követően egy felülvizsgált kötelezettségvállalási javaslatot nyújtott be.

               (87)

               A Bizottság felmérte a javaslatokat és számos termékspecifikus kockázatot azonosított. Az egyik kockázat az érintett termék lehetséges hibás besorolásához kapcsolódik. A vizsgálat során a Bizottság megfigyelte, hogy az (6,5 %-os vám alá eső) élelmiszer-minőség tévesen (0 %-os vám alá eső) gyógyszeripari minőségként került besorolásra. Az egyik kínai exportáló gyártó azt állította, hogy nem folytatott ilyen gyakorlatot. Még ha ez így is történt, a megállapítottak alapján akkor is fennáll annak kockázata. Az említett kínai exportáló gyártó felajánlotta, hogy bemutatja a Bizottságnak az összes vámkezelési dokumentumot, amennyiben a kötelezettségvállalást elfogadná. Az ügyletek mindegyikére vonatkozó vámok kifizetésének nyomon követése azonban aránytalanul nagy terhet jelentene.

               (88)

               Egy másik termékspecifikus kockázat az érintett termék módosításának és egyéb elemekkel, például vízzel és/vagy egyéb édesítőkkel való összekeverése révén készítményekké és/vagy keverékekké való alakításának lehetőségéből ered. E terméktípusra nem vonatkoznak az intézkedések. A kínai exportáló gyártók egyike elkötelezett aziránt, hogy nem exportál aceszulfám-káliumot más formában, kizárólag tiszta formájában. E forgatókönyv olyan fajta nyomon követést igényelne, amely rendkívül nagy terhet jelentene, ha egyáltalán kivitelezhető lenne.

               (89)

               A Bizottság további kockázatokat tárt fel. Az érintett terméken felül mindkét exportáló gyártó egyéb termékeket (pl. különböző élelmiszer-adalékanyagokat) is előállít és értékesít az Unió felé, elsősorban kereskedőknek. A vizsgálati időszakban az egyik exportáló gyártó az érintett terméket és egyéb termékeket is értékesítette ugyanazon kereskedőknek. Az ilyen gyakorlat fokozza a keresztkompenzáció kockázatát és szükségessé tenné az exportáló gyártók valamennyi exportértékesítésének nyomon követését. Egy kínai exportáló gyártó azt állította, hogy hajlandó lenne megszüntetni az uniós felhasználóknak való értékesítését és egyéb termékek (pl. az érintett terméktől eltérő termékek) olyan unióbeli kereskedőknek történő értékesítését, akik szintén vásárolnak ettől a kínai exportáló gyártótól aceszulfám-káliumot. Ezen túlmenően ugyanazon kínai exportáló gyártó azt állította, hogy hajlandó az aceszulfám-kálium kivitelét a tételesen felsorolt uniós kereskedőkre korlátozni és megszüntetni a harmadik országokban lévő kereskedőkön keresztül az Unióba irányuló aceszulfám-kálium-értékesítéseket. Ez azonban ugyanúgy komoly nyomon követést igényel, amit a Bizottság kivitelezhetetlennek tart.

               (90)

               Végezetül mivel egy vállalat sem kérelmezett piacgazdasági elbánást, a Bizottság nem tudta teljes mértékben felmérni a beszámoló megbízhatóságát, amely többek között alapvető a kötelezettségvállalkozások alapját képező bizalmi kapcsolat kialakításához.

               (91)

               A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy a kötelezettségvállalásokra tett két javaslatot nem lehet elfogadni.

         7.4.   Az ideiglenes vám végleges beszedése

               (92)

               Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözetekre, és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni, a Kínai Népköztársaságból származó, egyes készítményekben és/vagy keverékekben található aceszulfám-káliumra kivetett vámok kivételével.

               (93)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban állnak az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó aceszulfám-kálium behozatalára (a 6-metil-1,2,3-oxatiazin-4(3H)-on-2,2-dioxid káliumsója; CAS-nyilvántartási szám: 55589-62-3), amely jelenleg az ex 2934 99 90 (TARIC-kód: 2934999021) KN-kód alá tartozik.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által előállított termék esetében alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

               Vállalat

               Végleges dömpingellenes vám – EUR/kg (nettó)

               TARIC-kiegészítő kód

               Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd.

               4,58

               C046

               Suzhou Hope Technology Co., Ltd.

               4,47

               C047

               Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd.

               2,64

               C048

               Minden más vállalat

               4,58

               C999

         (3)   A (2) bekezdésben említett vállalatok számára meghatározott egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amelyen szerepel az említett számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt alábbi nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített aceszulfám-káliumot (volumen) a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő a Kínai Népköztársaságban. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.” Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámot kell alkalmazni.
   (4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.
   2. cikk
   Az (EU) 787/2015 végrehajtási rendelet szerinti ideiglenes dömpingellenes vámok révén biztosított összegeket véglegesen be kell szedni, a Kínai Népköztársaságból származó, egyes készítményekben és/vagy keverékekben található aceszulfám-káliumra kivetett vámok kivételével.
   3. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. október 30-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  A Bizottság 2015. május 19-i (EU) 2015/787 végrehajtási rendelete a Kínai Népköztársaságból származó aceszulfám-kálium, valamint a Kínai Népköztársaságból származó, egyes készítményekben és/vagy keverékekben található aceszulfám-kálium behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 125., 2015.5.21., 15. o.).

      (3)  A Tanács 2007. november 13-i 1331/2007/EK rendelete a Kínai Népköztársaságból származó dicián-diamid behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 296., 2007.11.15., 1. o.).

      (4)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.


title: A Bizottság (EU) 2016/147 végrehajtási rendelete (2016. február 4.) az iprovalikarb hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyása meghosszabbításáról, továbbá az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               5.2.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 30/12

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/147 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. február 4.)
   az iprovalikarb hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyása meghosszabbításáról, továbbá az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 20. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az iprovalikarb hatóanyagnak az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) mellékletének A. részében megállapított jóváhagyása 2016. június 30-án lejár.

               (2)

               Az 1141/2010/EU bizottsági rendelet (3) 4. cikkének megfelelően az említett cikkben előírt határidőn belül kérelmet nyújtottak be az iprovalikarb hatóanyagnak a 91/414/EGK tanácsi irányelv (4) I. mellékletébe való felvétele megújítására.

               (3)

               A kérelmező az 1141/2010/EU rendelet 9. cikkének megfelelően előírt kiegészítő dossziékat benyújtotta. A referens tagállam a kérelmet hiánytalannak találta.

               (4)

               A referens tagállam a társreferens tagállammal konzultálva elkészítette a jóváhagyás érvényességének meghosszabbítására benyújtott kérelmet értékelő jelentést, amelyet 2013. szeptember 2-án benyújtott az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (a továbbiakban: Hatóság) és a Bizottsághoz.

               (5)

               A Hatóság e jelentést észrevételezésre megküldte a kérelmezőnek és a többi tagállamnak, majd a kapott észrevételeket továbbította a Bizottságnak. A Hatóság ezenkívül közzétette a kiegészítő összegző dossziét.

               (6)

               A Hatóság 2015. április 14-én eljuttatta következtetéseit (5) a Bizottsághoz arról, hogy az iprovalikarb várhatóan megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumoknak. A Bizottság 2015. október 8-án ismertette az iprovalikarbra vonatkozó vizsgálati jelentés tervezetét a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságával.

               (7)

               Legalább egy, a hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer egy vagy több reprezentatív felhasználása tekintetében megállapítást nyert, hogy az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumok teljesülnek. Ezért e jóváhagyási kritériumokat teljesítettnek kell tekinteni.

               (8)

               Ezért helyénvaló meghosszabbítani az iprovalikarb jóváhagyását.

               (9)

               Az 1107/2009/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének a rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett rendelkezései értelmében, valamint a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretekre való figyelemmel azonban bizonyos feltételeket elő kell írni. Különösen indokolt további megerősítő információkat kérni.

               (10)

               Az iprovalikarb jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó kockázatértékelés korlátozott számú reprezentatív felhasználáson alapul, amelyek azonban nem korlátozzák azon felhasználásokat, amelyek tekintetében az iprovalikarbot tartalmazó növényvédő szerek engedélyezhetők. Ezért nem indokolt fenntartani a gombaölő szerként való felhasználásra történő korlátozást. Az 1107/2009/EK rendelet 20. cikke (3) bekezdésének a 13. cikk (4) bekezdésével összefüggésben értelmezett rendelkezései értelmében az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

               (11)

               A 2015/1885/EU bizottsági végrehajtási rendelet (6) meghosszabbította az iprovalikarb jóváhagyását annak érdekében, hogy az ne járjon le még azelőtt, hogy megújításáról döntés születne. Ugyanakkor mivel még a meghosszabbított határidő lejárta előtt döntöttek a megújításról, ez a rendelet 2016. április 1-jétől alkalmazandó.

               (12)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET
   1. cikk
   Hatóanyag jóváhagyásának megújítása
   Az I. mellékletben meghatározott iprovalikarb hatóanyag jóváhagyása az ugyanabban a mellékletben foglalt feltételekkel meghosszabbításra kerül.
   2. cikk
   Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet módosításai
   Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.
   3. cikk
   Hatálybalépés és alkalmazás
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   Ezt a rendeletet 2016. április 1-jétől kell alkalmazni.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. február 4-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

      (2)  A Bizottság 2011. május 25-i 540/2011/EU végrehajtási rendelete az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 153., 2011.6.11., 1. o.).

      (3)  A Bizottság 2010. december 7-i 1141/2010/EU rendelete a hatóanyagok második csoportját illetően a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe történő felvétel megújítási eljárásának meghatározásáról és ezen anyagok jegyzékének létrehozásáról (HL L 322., 2010.12.8., 10. o.).

      (4)  A Tanács 1991. július 15-i 91/414/EGK irányelve a növényvédő szerek forgalomba hozataláról (HL L 230., 1991.8.19., 1. o.).

      (5)  EFSA Journal 2015; 13(3):4060. Online elérhető a következő címen: www.efsa.europa.eu

      (6)  A Bizottság 2015. október 20-i (EU) 2015/1885 végrehajtási rendelete az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek a 2,4-D, az acibenzolar-s-metil, az amitrol, a bentazon, a cihalofop-butil, a dikvat, az eszfenvalerát, a famoxadon, a flumioxazin, a DPX KE 459 (flupirszulfuron-metil), a glifozát, az iprovalikarb, az izoproturon, a lambda-cihalotrin, a metalaxil-M, a metszulfuron-metil, a pikolinafen, a proszulfuron, a pimetrozin, a piraflufen-etil, a tiabendazol, a tifenszulfuron-metil és a triaszulfuron hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (HL L 276., 2015.10.21., 48. o.).

      I. MELLÉKLET

                  Közhasználatú név, Azonosító szám

                  IUPAC-név

                  Tisztaság (2)

                  Jóváhagyás dátuma

                  Jóváhagyás lejárta

                  Egyedi rendelkezések

                  Iprovalikarb
                  CAS-szám: 140923-17-7
                  CIPAC-szám: 620

                  izopropil [(1S)-2-metil-1-{[(1RS)-1-p-tolietil]karbamoil}propil]karbamát

                  ≥ 950 g/kg
                  Szennyeződések:
                  Toluén: legfeljebb 3 g/kg

                  2016. április 1.

                  2031. március 31.

                  Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni az iprovalikarbról szóló vizsgálati jelentésben és különösen a jelentés I. és II. függelékében található megállapításokat.
                  Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:

                              —

                              a felszín alatti vizek védelme a talajban előforduló PMPA (1) metabolittal szemben, ha a hatóanyagot agyagban szegény talajú régiókban alkalmazzák,

                              —

                              a szert kezelők és más dolgozók biztonsága,

                              —

                              a vízi szervezetek védelme az egyéb hatóanyagokat tartalmazó készítmények használata esetén.

                        A használati feltételek között adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.
                  A kérelmezőnek 2016. szeptember 30-ig megerősítő információkat kell eljuttatnia a talajban előforduló PMPA metabolit genotoxikus hatásáról a Bizottsághoz, a tagállamokhoz és a Hatósághoz.

         (1)  p-metil-fenetilamin

         (2)  A hatóanyag pontos azonosítása és részletes specifikációja a felülvizsgálati jelentésben található.

      II. MELLÉKLET
      Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete az alábbiak szerint módosul:

                  1.

                  az A. részben az iprovalikarbra vonatkozó 30. bejegyzést el kell hagyni;

                  2.

                  a B. rész a következő bejegyzéssel egészül ki:

                              Sorszám

                              Közhasználatú név, Azonosító szám

                              IUPAC-név

                              Tisztaság (2)

                              Jóváhagyás dátuma

                              Jóváhagyás lejárta

                              Egyedi rendelkezések

                              „96

                              Iprovalikarb
                              CAS-szám: 140923-17-7
                              CIPAC-szám: 620

                              izopropil [(1S)-2-metil-1-{[(1RS)-1-p-tolietil]karbamoil}propil]karbamát

                              ≥ 950 g/kg
                              Szennyeződések:
                              Toluén: legfeljebb 3 g/kg

                              2016. április 1.

                              2031. március 31.

                              Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni az iprovalikarbról szóló vizsgálati jelentésben és különösen a jelentés I. és II. függelékében található megállapításokat.
                              Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:

                                          —

                                          a felszín alatti vizek védelme a talajban előforduló PMPA (1) metabolittal szemben, ha a hatóanyagot agyagban szegény talajú régiókban alkalmazzák,

                                          —

                                          a szert kezelők és más dolgozók biztonsága,;

                                          —

                                          a vízi szervezetek védelme az egyéb hatóanyagokat tartalmazó készítmények használata esetén.

                                    A használati feltételek között adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.
                              A kérelmezőnek 2016. szeptember 30-ig megerősítő információkat kell eljuttatnia a talajban előforduló PMPA metabolit genotoxikus hatásáról a Bizottsághoz, a tagállamokhoz és a Hatósághoz.

         (1)  p-meti-fenetilamin”

         (2)  A hatóanyag pontos azonosítása és részletes specifikációja a felülvizsgálati jelentésben található.


title: A Bizottság 188/2012/EU végrehajtási rendelete ( 2012. március 7. ) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Susina di Dro (OEM)]

text:
               8.3.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 69/7

         A BIZOTTSÁG 188/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2012. március 7.)
   egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Susina di Dro (OEM)]
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Olaszország kérelmét a „Susina di Dro” elnevezés bejegyzésére (2).

               (2)

               A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2012. március 7-én.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,
         Dacian CIOLOȘ

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

      (2)  HL C 185., 2011.6.25., 10. o.

      MELLÉKLET
      A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

         1.6. osztály:   Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

      OLASZORSZÁG
      Susina di Dro (OEM)