title: A Bizottság (EU) 2016/703 végrehajtási rendelete (2016. május 11.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

text:
               12.5.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 122/1

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/703 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. május 11.)
   a Kínai Népköztársaságból származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
   a tagállamokkal folytatott konzultációt követően,
   mivel:
   A.   AZ ELJÁRÁS

   1.   Hatályos intézkedések

               (1)

               A 119/97/EK rendelettel (2) a Tanács 32,5 %-tól 39,4 %-ig terjedő végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) és Malajziából származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára. E vámtételek a 17- vagy 23-gyűrűstől eltérő típusú gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekre vonatkoztak, a 17- és 23-gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekre pedig a (325 EUR/1 000 darab) minimális importár és a közösségi határparitáson számított, vámkezelés előtti ár közötti különbözetnek megfelelő vám vonatkozott, amennyiben az utóbbi alacsonyabb volt a minimális importárnál.

               (2)

               Az alaprendelet 12. cikke szerinti, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatot követően a Tanács a 2100/2000/EK rendelettel (3) módosította és növelte a fent említett vámokat egyes, a 17- vagy 23-gyűrűstől eltérő gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek esetében. A módosított vámok 51,2 %-tól 78,8 %-ig terjedtek.

               (3)

               Az alaprendelet 13. cikke alapján indított kijátszásellenes vizsgálatot követően a Tanács az 1208/2004/EK rendelettel (4) kiterjesztette a végleges dömpingellenes intézkedéseket a Vietnamban feladott – akár Vietnamból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára.

               (4)

               Két uniós gyártó kérelme nyomán az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján 2002 januárjában hatályvesztési felülvizsgálatot (5) indítottak, és a Tanács a 2074/2004/EK rendelettel (6) kiterjesztette a végleges dömpingellenes intézkedéseket. Mivel a Malajziára alkalmazandó intézkedések felülvizsgálatát nem kérelmezték, azok 2002 januárjában hatályukat vesztették.

               (5)

               Az alaprendelet 13. cikke alapján indított kijátszásellenes vizsgálatot követően a Tanács a 33/2006/EK rendelettel (7) kiterjesztette a végleges dömpingellenes intézkedéseket a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaságban feladott – akár a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára.

               (6)

               Kijátszásellenes vizsgálat nyomán a Tanács a 818/2008/EK rendelettel (8) kiterjesztette az intézkedések hatályát egyes, kismértékben módosított gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekre.

               (7)

               Egy uniós gyártó kérelme nyomán az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján 2008 szeptemberében hatályvesztési felülvizsgálatot indítottak, és a Tanács a 157/2010/EU végrehajtási rendelettel (9) további öt évvel meghosszabbította a végleges dömpingellenes intézkedések hatályát (a továbbiakban: a hatályos intézkedések).

               (8)

               Ezenkívül az alaprendelet 5. cikke szerinti dömpingellenes vizsgálatot követően a 792/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (10) a Thaiföldről származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára is végleges dömpingellenes vámot vetettek ki.

         2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

               (9)

               A Kínából származó, valamint a Vietnamban és a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaságban feladott – akár Vietnamból, illetve a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (11) közzétételét követően a Bizottsághoz 2014. november 26-án ezen intézkedéseket illetően hatályvesztési felülvizsgálat megindítása iránti kérelem érkezett az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján.

               (10)

               A kérelmet a Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH uniós gyártó (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be, amelynek termelése a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek teljes uniós termelésének több mint 25 %-át (12) képviseli. A kérelem azon az indokláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódásával vagy megismétlődésével járna.

         3.   Hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

               (11)

               A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, és 2015. február 25-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (13) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.

         4.   A hatályvesztési felülvizsgálatban érintett időszakok

               (12)

               A dömping és a kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének vizsgálata a 2014. január 1. és 2014. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki.

               (13)

               A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2011. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

         5.   A vizsgálatban érintett felek

               (14)

               Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvételük érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A vizsgálat megindításáról a Bizottság emellett külön tájékoztatta a kérelmezőt, más ismert uniós gyártókat, az ismert kínai exportáló gyártókat és a kínai hatóságokat, az ismert importőröket, az érintettként ismert beszállítókat, felhasználókat, kereskedőket, szövetségeket, és felkérte őket a részvételre.

               (15)

               Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint hogy kérelmezzék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

               (16)

               A hatályvesztési felülvizsgálat megindításával összefüggésben egyetlen érdekelt fél sem kérte a bizottsági szolgálatok és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatását.

         6.   Analóg országbeli gyártók

               (17)

               Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik országként Indiát, Thaiföldet vagy Kambodzsát tervezi figyelembe venni. A Bizottság ebből kifolyólag indiai, thaiföldi és kambodzsai gyártókat is tájékoztatott az eljárás megindításáról, illetve felkért a részvételre.

         7.   Mintavétel

               (18)

               Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy az uniós importőrök és a kínai exportáló gyártók esetében elképzelhető, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt fog alkalmazni.

         a)   Mintavétel az uniós importőrök körében

               (19)

               A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat.

               (20)

               Két független importőr nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. A szűk körre való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre. A két importőr közül az egyik a későbbiekben megszakította az együttműködést.

         b)   Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

               (21)

               A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte az összes ismert kínai exportáló gyártót (vagyis 17 vállalatot), hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. A Bizottság emellett felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió melletti képviseletét, hogy amennyiben vannak a vizsgálatban való részvétel iránt esetlegesen érdeklődő további exportáló gyártók, nevezze meg azokat és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot.

               (22)

               Eredetileg egyetlen kínai exportáló gyártó jelentkezett, amely benyújtotta a mintavételi űrlapban kért információkat. Mintavételre így tehát nem volt szükség. A szóban forgó exportáló gyártó a későbbiekben elállt az együttműködéstől.

         8.   Kérdőívre adott válaszok

               (23)

               A Bizottság az uniós gyártóknak, valamint az eljárás megindításáról szóló értesítésben megszabott határidőkön belül jelentkező független importőröknek, kereskedőknek és felhasználóknak kérdőívet küldött.

               (24)

               Az uniós független importőrök egyike azt követően, hogy a kezdeti szakaszban kitöltötte a kérdőívet úgy döntött, hogy eláll az együttműködéstől.

               (25)

               A Bizottságnál jelentkező egyetlen kínai exportáló gyártó ugyan kitöltötte a részére eljuttatott kérdőívet, ezt követően azonban tájékoztatta a Bizottságot, hogy úgy határozott: a továbbiakban nem kíván együttműködni a vizsgálatban. A Bizottság mind a kínai exportáló gyártót, mind a kínai hatóságokat tájékoztatta arról, hogy az alaprendelet 18. cikkét kívánja alkalmazni, és szándéka szerint a vizsgálat ténymegállapításait a rendelkezésre álló tényekre fogja alapozni.

         9.   Ellenőrző látogatások

               (26)

               A Bizottság beszerzett és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, és értékelje, hogy az intézkedések bevezetése nem ellentétes-e az uniós érdekkel. Az alaprendelet 16. cikkének megfelelően a következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásokra:

                           a)

                              Uniós gyártók:

                                       —

                                       Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Bécs, Ausztria és Oroszlány, Magyarország,

                                       —

                                       I.M.L. Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Olaszország.

                           b)

                              Kapcsolatban álló importőr:

                                       —

                                       Bensons International Systems B.V, Nijkerk, Hollandia.

                           c)

                              Analóg országbeli gyártó:

                                       —

                                       Sure Success, Sihnaoukville, Kambodzsa.

         B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

   1.   Érintett termék

               (27)

               Az érintett termék az egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek, amelyek két olyan acéllapból vagy -huzalból állnak, amelyekre legalább négy, acélhuzalból készült félgyűrűt rögzítettek, és amelyeket egy acél fedőlap tart össze. Ezek a félgyűrűk széthúzásával vagy a gyűrűs iratgyűjtő szerkezethez rögzített, kisméretű acélkioldó mechanizmussal nyithatók. A gyűrűk alakja változó, a legelterjedtebbek kör vagy „D” betű alakúak (a továbbiakban: az érintett termék). A gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket jelenleg az ex 8305 10 00 KN-kód alá sorolják. Az ugyanezen KN-kód alá tartozó emelőkaros gyorsfűzők nem tartoznak az érintett termék termékkörébe.

               (28)

               A gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket papír, karton és műanyag bevonatú irodai dossziék, prezentációs és egyéb fűzött dossziék előállítására használják.

               (29)

               A gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekből a felülvizsgálati időszak alatt számos különböző típust értékesítettek az Unióban. E típusok között a különbséget a talp szélessége, a szerkezet típusa, a gyűrűk száma, a kioldó rendszer, a névleges papírtároló kapacitás, a gyűrűk átmérője, a gyűrűk alakja, a hossz és a gyűrűk közötti távolság alapján határozták meg. Tekintettel arra, hogy minden típus azonos alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik, valamint hogy bizonyos határokon belül ezek egymással felcserélhetők, megállapítást nyert, hogy a jelenlegi eljárás alkalmazásában valamennyi gyűrűs iratgyűjtő szerkezet egyetlen terméknek tekintendő.

         2.   A hasonló termék

               (30)

               A vizsgálat megállapította, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

                           —

                           az érintett termék,

                           —

                           az érintett ország hazai piacán gyártott és értékesített termék,

                           —

                           az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék,

                     A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ezért az említett termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló termékeknek minősülnek.

         C.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

   1.   Előzetes megjegyzések

               (31)

               Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése az érintett országból származó dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna.

               (32)

               Amint az a (25) preambulumbekezdésben is szerepel, bár a mintavétel során jelentkezett kínai exportáló gyártónak eljuttatták a kérdőívet, ezen exportáló gyártó a későbbiekben bejelentette, hogy úgy határozott, a továbbiakban nem működik együtt a folyamatban lévő vizsgálattal. A jelenlegi vizsgálatban így tehát egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt, és ezért az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket kellett felhasználni.

               (33)

               Ennek kapcsán a kínai hatóságokat és az említett, a mintavétel során jelentkező kínai exportáló gyártót megfelelően értesítették arról, hogy a kérdőív megválaszolásának elmulasztását a Bizottság az együttműködés hiányának tekinti, és ezért a Bizottságnak módjában áll, hogy a Kínára vonatkozó ténymegállapításokhoz az alaprendelet 18. cikkét alkalmazza.

               (34)

               Ennek alapján a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos, alábbiakban leírt ténymegállapítások alapjául az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban a rendelkezésre álló tények szolgáltak, mindenekelőtt a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben foglalt információk, a vizsgálat során beszerzett információk (úgymint: a főbb kínai exportáló gyártók mintavételi űrlapjaiban szereplő információk a kínai exportpiacokról, a kambodzsai gyártó ellenőrzésekor kapott információk, valamint a kínai exportadatbázis adatai), valamint a TARIC szintű (10-számjegyű bontású) Eurostat Comext-adatbázis, mely az intézkedések hatálya alá tartozó TARIC-kódok alá sorolt gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek teljes behozatali volumenéről és teljes CIF-értékéről szolgál adatokkal. Megjegyzendő azonban, hogy bár a különböző terméktípusok igen széles skálát fednek le, és az árak terméktípusonként eltérhetnek, a Comext-adatbázis mindössze két típusát különbözteti meg a gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteknek (mégpedig a 17- vagy 23-gyűrűst és az egyéb típusút).

         2.   Dömping a felülvizsgálati időszak alatt

   2.1.   Analóg ország

               (35)

               Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjának megfelelően a rendes értéket egy piacgazdasággal rendelkező harmadik ország ára vagy számtanilag képzett értéke alapján kell megállapítani, vagy ha ez nem lehetséges, akkor bármilyen más ésszerű alapon, ideértve a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat is, amelyet szükség esetén megfelelően módosítani kell úgy, hogy egy ésszerűen elfogadható haszonkulcsot is magában foglaljon. E célból a Bizottság először megvizsgálta, hogy lehetséges-e megfelelő piacgazdasággal rendelkező harmadik országot (a továbbiakban: analóg ország) kiválasztani.

               (36)

               A jelenleg hatályos intézkedések bevezetéséhez vezető, legutóbbi hatályvesztési felülvizsgálatban ideiglenesen Thaiföldet választott ák analóg országnak, de mivel a vizsgálat kimutatta, hogy a thai gyártó és a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek egyik kínai gyártója közötti kapcsolat (14) valószínűleg torzítaná a rendes értékkel kapcsolatos ténymegállapításokat, a végleges szakaszban már nem lehetett a thai gyártó adatait figyelembe venni.

               (37)

               A jelenlegi felülvizsgálatban az eljárás megindításáról szóló értesítés három harmadik országot nevezett meg lehetséges analóg országként: Thaiföldet, Indiát és Kambodzsát. Kínával együtt e három ország 99 %-át adta a felülvizsgálati időszakban az uniós piacra irányuló behozatal teljes volumenének. További lehetséges analóg országra vonatkozó javaslatot egyetlen érdekelt fél sem tett. A lehetséges analóg országnak javasolt országok listája kapcsán az egyik importőr jelezte, hogy egyetért a lista tartalmával, és indiai, thai és kambodzsai gyártókra vonatkozó információkat nyújtott be.

               (38)

               A Bizottság ennek megfelelően a Thaiföldön, Indiában és Kambodzsában található valamennyi ismert gyártóval felvette a kapcsolatot együttműködésük megszerzése érdekében. E gyártók azonban arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy visszautasítják a vizsgálatban való részvételt. A lehetséges analóg országok megkeresett gyártói közül mindössze egyetlen kambodzsai gyártó egyezett bele abba, hogy együttműködik a vizsgálattal. A szóban forgó kambodzsai exportőrnek így a Bizottság kérdőívet küldött, hogy beszerezze az analóg országra vonatkozó információkat.

               (39)

               A benyújtott információk ellenőrzéséhez a Bizottság ezt követően ellenőrző látogatást tett az egyetlen együttműködő, kambodzsai vállalat telephelyein, de a vállalat képviselője az ellenőrző látogatás alkalmával olyan alapvető fontosságú információk bemutatását tagadta meg, mint például az ellenőrzött elszámolások és a könyvelési kivonatok. Ebből adódóan sem a költségeket, sem az értékesítési árakat nem lehetett ellenőrizni, és a vállalat által kitöltött kérdőívben megadott értékesítési összvolument sem volt mód ellenőrizni az adatok egybevetésével. Minthogy nem álltak rendelkezésre megbízható információk, az érintett termékre vonatkozó rendes értéket nem lehetett megbízható módon megállapítani a kambodzsai vállalat által szolgáltatott adatok alapján. A vállalatot ennek megfelelően tájékoztatták, hogy adatait a Bizottság döntése értelmében nem fogják felhasználni. A vállalat nem tett észrevételt.

               (40)

               A vizsgálat előrehaladásával a Bizottság arról értesült, hogy feltehetően további harmadik országokban – nevezetesen Egyiptomban, Dél-Koreában, Tajvanon, Indonéziában, Törökországban és Malajziában – is foglalkoznak termeléssel. A gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek lehetséges gyártóit illetően a kapcsolatot ugyan felvették az említett országok hatóságaival, de a magadott határidőn belül nem érkezett megerősítő válasz arról, hogy valóban léteznének gyártók.

               (41)

               A Bizottságnak tehát nem állt módjában, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint megfelelő analóg országot válasszon a Kína tekintetében alkalmazandó rendes érték megállapításához.

         2.2.   Rendes érték

               (42)

               A Bizottság tekintettel a 2.1. szakaszban ismertetett helyzetre, továbbá az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban a Kínán belüli rendes érték megállapítása céljából a „más ésszerű alap” használatára támaszkodott, mégpedig a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakra.

               (43)

               Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban először megvizsgálták, hogy az uniós gazdasági ágazat együttműködő gyártói által független vevőknek, belföldön, a felülvizsgálati időszakban értékesített hasonló termékek összvolumene reprezentatív-e az Unióba irányuló kivitel összvolumenével összehasonlítva, vagyis hogy az ilyen belföldi értékesítések összvolumene eléri-e a kínai gyártók uniós exportértékesítése összvolumenének legalább 5 %-át.

               (44)

               A Bizottság azt is megvizsgálta, hogy a hasonló termék belföldi értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint szokásos kereskedelmi forgalom keretén belüli értékesítésnek tekinthető-e. Ezt úgy állapították meg, hogy meghatározták a felülvizsgálati időszak folyamán a hazai piacon független vevők részére történt nyereséges belföldi értékesítés arányát.

               (45)

               Miután megállapítást nyert, hogy az összes belföldi értékesítés elérte a szükséges mennyiséget, és szokásos kereskedelmi forgalom keretén belül valósult meg, a rendes értéket a tényleges belföldi árak alapján állapították meg, és a felülvizsgálati időszak alatti összes belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként számították ki.

         2.3.   Exportár

               (46)

               A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában, illetve amiatt, hogy ebből adódóan nem álltak rendelkezésre pontos információk a kínai árakról, az exportár meghatározásának alapjául az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények szolgáltak, nevezetesen az ismert kínai exportáló gyártó által a hatályvesztési felülvizsgálat kezdeti szakaszában szolgáltatott mintavételi információk, az Eurostat Comext-adatbázisa és a kínai exportadabázis.

         2.4.   Összehasonlítás és kiigazítások

               (47)

               A rendes érték és az exportár összehasonlítása gyártelepi alapon történt. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban elvégezték az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevétele miatt szükséges kiigazításokat. A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információk alapján a fuvarozási, biztosítási és a fuvarozáshoz kapcsolódó egyéb költségekből adódó különbségek tekintetében végeztek szükség esetén kiigazításokat.

         2.5.   Dömpingkülönbözet

               (48)

               Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlítása alapján állapították meg. Az Eurostat Comext-adatbázisából származó, a rendelkezésre álló mintavételi űrlapokban szereplő adatokkal egybevetett átlagárnak a rendes értékkel történt összehasonlítása dömpinget mutatott.

               (49)

               Tekintettel a fentiekre, és mivel Kínára vonatkozóan semmilyen egyéb megbízható információ nem állt rendelkezésre, a súlyozott átlagok összehasonlítása alapján országos dömpingkülönbözetet számítottak, amelynek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett értéke 49 %.

         2.6.   A dömpingre vonatkozó következtetés

               (50)

               A vizsgálat megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak alatt dömpinget alkalmaztak. E következtetést i. egyfelől – a (46) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – az Eurostat Comext-adatbázisából származó, valamint a mintavételi űrlapok révén beszerzett adatok alapján meghatározott exportárakra, ii. másfelől – a (35)–(41) preambulumbekezdésben felsorakoztatott okokból kifolyólag – az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának rendelkezéseivel összhangban, az uniós gazdasági ágazat árai alapján meghatározott rendes értékre alapozták.

         3.   A dömping folytatódásának valószínűségét alátámasztó bizonyítékok

               (51)

               A felülvizsgálati időszak alatti dömping ténymegállapításán túlmenően azt is megvizsgálták, hogy valószínűsíthető-e a dömping folytatódása. Minthogy a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, a vizsgálat az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre támaszkodott. Mivel nem állnak rendelkezésre nyilvános adatok, a Bizottság egyéb információforrásokra hagyatkozott, így például az Eurostat Comext-adatbázisára és az úgynevezett, „az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerinti” adatbázisokra, a főbb kínai exportáló gyártók által benyújtott, rendelkezésre álló és a kínai exportértékesítésről a világ összes országa – többek között az Unió – tekintetében adatokkal szolgáló mintavételi űrlapokra, továbbá a felülvizsgálat iránti kérelemre és a kínai exportadatbázisra.

               (52)

               A (48) és (49) preambulumbekezdésben ismertetett megfontolások fényében a Bizottság tovább vizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping folytatódása. Ez az alábbi elemek elemzését foglalta magában: i. a kínai termelési kapacitás és szabad kapacitás; ii. a kínai exportőrök magatartása más piacokon; és iii. az uniós piac vonzereje.

         3.1.   A Kínában rendelkezésre álló termelési és szabad kapacitás

               (53)

               A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információkon alapuló becslések szerint Kínában mintegy 970 millió darabos termelési kapacitás áll rendelkezésre és a jelenlegi kínai termelés hozzávetőleg e volumen felét fedi le. Ennek alapján a Kínában rendelkezésre álló becsült kihasználatlan termelési kapacitás több mint négyszerese az uniós felhasználásnak. A vizsgálat során beszerzett információk azt mutatják, hogy a jelenlegi tetemes kapacitásfelesleg ellenére Kínában még mindig a kapacitások bővítésén dolgoznak, hiszen jelenleg is folyamatban van több új gyártó alapítása. A termelés így könnyűszerrel és rövid idő alatt növelhető annak érdekében, hogy a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek ismert márkáiból a már kiépített értékesítési láncokon keresztül nagyobb volumenekkel lássák el az uniós piacot.

               (54)

               A kérelmezők meglátása szerint a termelésnövelés mindenekelőtt attól függ, hogy rendelkezésre áll-e szakképzetlen munkaerő, hiszen ezen üzletágra leginkább korlátozott beruházások jellemzőek (15), és Kínában a nyersanyaghoz is aránylag könnyen hozzá lehet férni. A gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekkel összefüggésben folytatott korábbi vizsgálatok ténymegállapításai szintén azt mutatták, hogy a munkaerő és a „kétkezi munka” számítanak a legfontosabb olyan tényezőknek, amelyek Kínában hatást gyakorolhatnak a termelési volumenre. Amennyiben a gyártóknak növelniük kell termelésüket, ezt a munkaerő megfelelő mértékű növelésével érnék el.

               (55)

               Ezen túlmenően nincs arra utaló bizonyíték, hogy a felhasználás szintje a kínai belföldi piacon vagy a harmadik országok piacain a közeljövőben számottevően emelkedne, és így le tudná kötni a kínai gyártók jelenleg rendelkezésre álló szabad kapacitását, vagy annak jelentős részét.

               (56)

               A vizsgálat a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai exportőrök nehézség nélkül bővíthetik a termelést, illetve exportálhatnak jelentős mennyiségeket az Unióba.

         3.2.   A harmadik országokba irányuló kínai értékesítések

               (57)

               Miként azt az (59) preambulumbekezdés is megemlíti, a kínai exportőrök mindig is vonzó piacként tekintettek az uniós piacra, amellett hogy a világ többi részén is állandó piaci jelenléttel rendelkeztek. A hozzáférhető kínai exportstatisztikák arról tanúskodnak, hogy a kínai exportőrök tevékenysége szempontjából a legfontosabb exportpiacnak az Amerikai Egyesült Államok, Mexikó, Hongkong, Törökország és Dél-Afrika számít. Ezekben az országokban – az Amerikai Egyesült Államok kivételével (16) – a hasonló terméktípusokért az uniós piacra jellemző áraknál alacsonyabb árakat számítottak fel.

               (58)

               E körülmények ismeretében logikus azt feltételezni, hogy amennyiben a dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztik, a kínai exportőrök bizonyos harmadik országokat hátrahagyva visszatérnének az uniós piacra, és arra törekednének, hogy a továbbiakban jelentős mennyiségeket exportáljanak az uniós piacra.

         3.3.   Az uniós piac vonzereje

               (59)

               A volumen és az árak szempontjából az uniós piac mindig is igen vonzó piacnak számított. A jelenlegi vizsgálat megindításakor kapott információk szerint az uniós árak jóval magasabbak az egyéb harmadik országok többségében alkalmazott értékesítési áraknál.

               (60)

               A kínai exportőrök az első intézkedések bevezetése – vagyis 1997. január 20. – óta folyamatosan komoly érdeklődést mutatnak az uniós piaci jelenlét iránt. A korábbi vizsgálatok kimutatták, hogy a kínai exportőrök kijátszásra irányuló gyakorlatokkal (17) – többek között átrakodással, kismértékű módosításokkal és visszanyeréssel (18) – próbálták kikerülni az intézkedéseket.

               (61)

               Az uniós piac mérete egyértelműen arra enged következtetni, hogy a kínai gyártók a jövőben megkísérelnék visszaszerezni uniós piaci részesedésüket.

               (62)

               Ami az árakat illeti: a vizsgálat szerint a harmadik országok piacain alkalmazott kínai exportárak átlaga – miként az az (57) preambulumbekezdésben is szerepel – alacsonyabb, mint az Unióban alkalmazott kínai exportárak átlaga. Egyértelmű tehát, hogy az uniós piac pénzügyi szempontból vonzó opció lenne a kínai exportőrök számára, mivel az Unióban magasabb árakon tudnának értékesíteni anélkül, hogy ezzel veszélyeztetnék a világ többi részében történő értékesítésüket, de a dömpingelt árakon történő értékesítéssel még így is alá tudnának kínálni versenytársaiknak az Unióban. Levonható tehát a következtetés, hogy az egyik legnagyobb globális piacnak számító uniós piac továbbra is vonzó a kínai gyártók számára.

         3.4.   A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetés

               (63)

               A becslések szerint rendelkezésre álló jelentős kínai szabad kapacitás fényében, továbbá figyelembe véve az uniós piacnak a méretéből, valamint az értékesítési áraiból adódó – és különösen a harmadik országokba irányuló kínai kivitel árszínvonala tekintetében mutatkozó – vonzerejét, valamint a korábbiakban tapasztalt, az intézkedések kijátszására és a visszanyerésre irányuló gyakorlatokat, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nagy valószínűség szerint a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek Kínából Unióba irányuló dömpingelt behozatalának jelentős növekedését vonná maga után.

         D.   A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

   1.   Uniós termelés és az uniós gazdasági ágazat meghatározása

               (64)

               A felülvizsgálati időszak alatt a következő gyártók állítottak elő gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket az Unióban:

                           —

                           Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Bécs, Ausztria,

                           —

                           Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Olaszország.

               (65)

               A vizsgálatban mindkét gyártó együttműködött (a felsorolásban elsőként említett maga a kérelmező). Az intézkedések kiterjesztésére irányuló kérelmet a második gyártó is támogatja. Mivel a két gyártó összesített termelése adta a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek felülvizsgálati időszakbeli uniós össztermelést, ők tekinthetők az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatnak. Sem a szóban forgó gyártók, sem pedig leányvállalataik nem állnak kapcsolatban a kínai exportáló gyártókkal.

         2.   Uniós felhasználás

               (66)

               Az uniós felhasználás meghatározása a következők alapján történt:

                           —

                           a hasonló terméknek az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacra értékesített, az egyes uniós gyártók által kitöltött kérdőívekben bejelentett volumene,

                           —

                           a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek uniós piacra irányuló behozatalának Eurostatnak jelentett adatok szerinti (TARIC-szintű) volumene.

                  1. táblázat

                  Felhasználás az uniós piacon

                           Volumen

                           2011

                           2012

                           2013

                           Felülvizsgálati időszak

                              Uniós felhasználás – index (2011 = 100)

                              100

                              87

                              94

                              85

                           Uniós felhasználás (tartományok, 1000 darabban)

                           100 000 –120 000

                           90 000 –110 000

                           100 000 –120 000

                           90 000 –110 000

                              Forrás: Eurostat és a kitöltött kérdőív.

               (67)

               A vizsgálat megállapította, hogy a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek piaca a figyelembe vett időszakban 15 %-kal, a 2011-es 100–120 millió darabról a felülvizsgálati időszakban 90–110 millió darabra (19) csökkent.

         3.   Az érintett országból származó behozatal

   a)   A behozatal volumene és piaci részesedése

      2. táblázat

      Az érintett országból származó behozatal

               A behozatal volumene

               2011

               2012

               2013

               Felülvizsgálati időszak

                  Kína (index 2011 = 100)

                  100

                  92

                  101

                  112

               Kína (tartományok, 1000 darabban)

               1 600 –2 100

               1 500 –2 000

               1 600 –2 100

               1 900 –2 400

               Piaci részesedés

               1,8 %

               1,9 %

               1,9 %

               2,3 %

                  Forrás: Eurostat és a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem.

               (68)

               Mivel a Kínával szemben jelenleg alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése alapján kiterjesztették az érintett termék Laoszban és Vietnamban feladott behozatalára, az érintett termék Kínából származó teljes behozatali volumenének megállapításához az említett országokból származó behozatalokat is indokolt lenne figyelembe venni. A nyilvántartások szerint azonban az érintett terméket a figyelembe vett időszak egésze alatt egyáltalán nem importáltak Laoszból és/vagy Vietnamból.

               (69)

               A Kínából származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatali volumene viszonylag stabilnak bizonyult: a figyelembe vett időszak alatt alacsony maradt, csak a felülvizsgálati időszakban mutatott némi növekedést. Ennek következtében a kínai behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 1,8 %-ról 2,3 %-ra emelkedett.

         b)   Importárak

      3. táblázat

      A gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek érintett országból származó behozatalának átlagos importára

               2011

               2012

               2013

               Felülvizsgálati időszak

                  Kína (index 2011 = 100)

                  100

                  98

                  95

                  83

               Kína (tartományok, EUR/1000 darab)

               200–230

               190–220

               180–210

               160–190

                  Forrás: Eurostat és a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem.

               (70)

               Az érintett termék Kínából származó behozatalának átlagos importára a figyelembe vett időszakban folyamatos, 2011 és a felülvizsgálati időszak között összesen 17 %-os csökkenést mutatott.

         c)   Az áralákínálás és áron aluli értékesítés szintje

               (71)

               Megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a kínai importárak nem mutattak áralákínálást. Hangsúlyozni kell azonban, hogy a számítás figyelembe veszi az általánosan alkalmazandó behozatali vámra (2,7 %), valamint a behozatal után felmerülő költségekre (2 %) vonatkozó árkiigazításokat. E kiigazítások elvégzését követően megállapítást nyert, hogy a kínai behozatal átlagárai szinte megegyeznek az uniós gazdasági ágazat által az Unión belüli független vevőknek felszámított, gyártelepi árak átlagával – a megállapított negatív alákínálási különbözet 0,1 %-os volt. Meg kell továbbá azt is jegyezni, hogy a kínai exportáló gyártók kis mennyiségeket értékesítenek. Emellett egyes, a kérelmező által benyújtott bizonyítékok szerint a Kínából jelenleg importált terméktípusok „speciális”, vagyis 23-gyűrűs, illetve kioldó mechanizmussal ellátott szerkezetek. E termékeknek nagyobb a nyersanyagtartalma, előállításuk magasabb munkaerőköltségekkel jár, és emiatt drágábbak az uniós gazdasági ágazat standard termékeinél. Ezt az állítást azonban, mivel a kínai exportőrök nem működtek együtt, nem lehetett a kiviteli adataik alapján megerősíteni.

               (72)

               Noha alákínálásra nem került sor, megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az áron aluli értékesítés különbözete 3,4 %-os volt. E számítás az uniós gazdasági ágazat 5 %-os – vagyis a korábbi hatályvesztési felülvizsgálatban alkalmazottal megegyező mértékű – célprofitján alapult.

         4.   Egyéb harmadik országokból származó behozatal

               a)

                  A behozatal volumene és piaci részesedése

                  4. táblázat

                  Harmadik országokból származó behozatal

                           A behozatal volumene

                           2011

                           2012

                           2013

                           Felülvizsgálati időszak

                              India (index 2011 = 100)

                              100

                              74

                              86

                              95

                           India (tartományok, 1000 darabban)

                           40 000 –45 000

                           30 000 –35 000

                           32 000 –38 000

                           39 000 –44 000

                           India piaci részesedése

                           37,4 %

                           32,1 %

                           34,5 %

                           41,8 %

                              Kambodzsa (index 2013
                               (20)
                              = 100)

                              0

                              0

                              100

                              222

                           Kambodzsa (tartományok, 1000 darabban)

                           0

                           0

                           3 000 –4 000

                           6 000 –9 000

                           Kambodzsa piaci részesedése

                           0,0 %

                           0,0 %

                           3,2 %

                           7,8 %

                              Thaiföld (index 2011 = 100)

                              100

                              57

                              62

                              6

                           Thaiföld (tartományok, 1000 darabban)

                           12 000 –16 000

                           6 000 –9 000

                           7 000 –10 000

                           500–1 000

                           Thaiföld piaci részesedése

                           11,1 %

                           7,3 %

                           7,3 %

                           0,8 %

                              Egyéb harmadik országok (Index 2011 = 100)

                              100

                              70

                              254

                              10

                           Egyéb harmadik országok (tartományok, 1000 darabban)

                           500–1 000

                           300–600

                           1 000 –2 000

                           50–100

                           Egyéb harmadik országok piaci részesedése

                           0,6 %

                           0,5 %

                           1,5 %

                           0,1 %

                              Harmadik országok összesen (Index 2011 = 100)

                              100

                              71

                              89

                              87

                           Harmadik országok összesen (tartományok, 1000 darabban)

                           52 500 –62 000

                           36 300 –44 600

                           43 000 –54 000

                           45 550 –54 100

                           Az egyéb harmadik országok piaci részesedése összesen

                           49,1 %

                           39,8 %

                           46,6 %

                           50,5 %

                              Forrás: Eurostat és a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem.

               b)

                  Importárak

                  5. táblázat

                  A gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek harmadik országokból származó behozatalának átlagos importára

                           2011

                           2012

                           2013

                           Felülvizsgálati időszak

                              India (index 2011 = 100)

                              100

                              107

                              96

                              92

                           India (tartományok, EUR/1000 darab)

                           125–135

                           138–145

                           122–130

                           115–125

                              Kambodzsa (index 2013
                               (21)
                              = 100)

                              0

                              0

                              100

                              94

                           Kambodzsa (tartományok, EUR/1000 darab)

                           0

                           0

                           135–145

                           130–140

                              Thaiföld (index 2011 = 100)

                              100

                              101

                              100

                              81

                           Thaiföld (tartományok, EUR/1000 darab)

                           120–130

                           125–135

                           120–130

                           100–110

                              Forrás: Eurostat és a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem.

               (73)

               Az Unióba exportált gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek legfontosabb exportáló országa a figyelembe vett időszak egésze alatt India volt. Az Indiából származó behozatal a figyelembe vett időszakban végig jelentős, 32–42 % között mozgó uniós piaci részesedést tudhatott magáénak, amely csúcsát a felülvizsgálati időszakban érte el. A felülvizsgálati időszakban az Unió második legnagyobb exportpartnerének Kambodzsa számított, és bár az ország csak 2013-ban kezdte meg uniós exportját, piaci részesdését agresszív terjeszkedéssel növeli, amelynek köszönhetően részesedése a felülvizsgálati időszakban közel 8 %-ot tett ki. Mindkét ország esetében igaz, hogy exportáló gyártóik olyan gyárak, amelyeket a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek kínai gyártói alapítottak. Az említett országokbeli gyártást célzó beruházásaikra azt követően kerítettek sort, hogy hatályba léptek a kínai gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekre alkalmazandó, majd több kijátszásellenes vizsgálat lefolytatását követően más országokból származó behozatalra is kiterjesztett intézkedések. Kambodzsa esetében a kínai tulajdonos a Thaiföldre vonatkozó intézkedések bevezetését követően helyezte át a gyártást. Ezzel egy időben – a figyelembe vett időszakon belül – Thaiföld, amely egykor az Unió második legnagyobb exportpartnere volt, szinte teljesen eltűnt a piacról.

               (74)

               A harmadik országokból származó behozatal árszínvonala kapcsán nyomatékosítani kell, hogy az Indiából és Kambodzsából érkező behozatal árai alacsonyabbak a kínai behozatal árainál (33 %, illetve 27 %).

         5.   Az uniós gazdasági ágazat helyzete

               (75)

               A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

               (76)

               A bizalmas üzleti információk védelmének érdekében a két uniós gyártóra vonatkozó adatokat indexálva kellett szerepeltetni.

         5.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

      6. táblázat

      Termelés, kapacitás, kapacitáskihasználás

               2011

               2012

               2013

               Felülvizsgálati időszak

                  Termelés 1000 darabban (indexálva)

                  100

                  96

                  90

                  82

                  Kapacitás 1000 darabban (indexálva)

                  100

                  100

                  93

                  93

                  Kapacitáskihasználási arány (indexálva)

                  100

                  96

                  96

                  87

                  Forrás: kitöltött kérdőív.

               (77)

               Az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszakban 18 %-kal esett vissza. E tendencia a felhasználás alakulását követte, bár megjegyzendő, hogy az uniós gazdasági ágazat termelési outputja a felhasználás csökkenésénél valamivel nagyobb visszaesést mutatott. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása 13 %-kal esett vissza, annak ellenére, hogy magát a kapacitást kismértékben – 7 %-kal – szűkítették. A kapacitáskihasználás a felülvizsgálati időszak alatt abszolút értékben rekord mélységet, 55–65 %-os szintet ért el.

         5.2.   Zárókészletek

      7. táblázat

      A zárókészletek volumene

               2011

               2012

               2013

               Felülvizsgálati időszak

                  Zárókészletek 1000 darabban (indexálva)

                  100

                  83

                  95

                  89

                  Forrás: kitöltött kérdőív.

               (78)

               A uniós gazdasági ágazat év végi készletszintjei 11 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban. Mindazonáltal – figyelembe véve a termelés ezzel párhuzamosan bekövetkezett csökkenését – a készletszinteket viszonylag olyan állandó szinten tartották, amely az uniós gyártók esetében szokványosnak volt tekinthető.

         5.3.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

      8. táblázat

      Értékesítési volumen és piaci részesedés

               2011

               2012

               2013

               Felülvizsgálati időszak

                  Értékesítési volumen (EU összesen) 1000 darab (indexálva)

                  100

                  103

                  98

                  82

                  Értékesítési volumen (EU független) 1000 darab (indexálva)

                  100

                  104

                  95

                  82

                  Piaci részesedés (indexálva)

                  100

                  119

                  105

                  96

                  Forrás: kitöltött kérdőív.

               (79)

               Az uniós gazdasági ágazat független vevőknek értékesített volumene a figyelembe vett időszakban 18 %-kal esett vissza. Jóllehet e visszaesés hátterében elsősorban a felhasználás ezzel egy időben bekövetkezett csökkenése állt, hangsúlyozni kell, hogy az értékesítési volumen a felhasználás csökkenésénél nagyobb visszaesést mutatott. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 4 %-kal csökkent.

         5.4.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

      9. táblázat

      Értékesítési árak (független)

               2011

               2012

               2013

               Felülvizsgálati időszak

                  Értékesítési átlagár (EUR/1000 darab) (indexálva)

                  100

                  96

                  94

                  99

                  Forrás: kitöltött kérdőív.

               (80)

               Az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon, független vevőknek felszámított felülvizsgálati időszakbeli értékesítési árai szinte megegyeztek a figyelembe vett időszak kezdetén alkalmazott árakkal.

         5.5.   Foglalkoztatás és termelékenység

      10. táblázat

      Foglalkoztatás és termelékenység

               2011

               2012

               2013

               Felülvizsgálati időszak

                  Foglalkoztatás (indexálva)

                  100

                  97

                  95

                  91

                  Munkatermelékenység (indexálva)

                  100

                  99

                  94

                  89

                  Átlagos munkaerőköltség (indexálva)

                  100

                  92

                  87

                  83

                  Forrás: kitöltött kérdőív.

               (81)

               A teljes munkaidős egyenértékben kifejezett foglalkoztatás az uniós gazdasági ágazat szerkezetátalakításának köszönhetően 9 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Ezzel egyidejűleg az átlagos munkaerőköltséget is csökkentették, mégpedig 17 %-kal. Minthogy azonban a termelés a (77) preambulumbekezdésben ismertettek szerint ugyanezen időszakban drámaian visszaesett, a munkatermelékenység 11 %-os csökkentést mutatott a figyelembe vett időszakban.

         5.6.   Termelési költség és jövedelmezőség

      11. táblázat

      Termelési költség és jövedelmezőség

               2011

               2012

               2013

               Felülvizsgálati időszak

                  Termelési költség (indexálva)

                  100

                  101

                  95

                  100

                  Jövedelmezőség (indexálva)

                  100

                  – 78

                  79

                  62

                  Forrás: kitöltött kérdőív.

               (82)

               A 2012-es év kivételével az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt nyereséges tudott maradni, igaz ugyan, hogy jövedelmezősége jóval elmaradt az 5 %-os célprofittól. A trend ráadásul továbbra is csökkenő.

               (83)

               A jövedelmezőség csökkenése mindenekelőtt az értékesítési ár csökkenésére vezethető vissza. Az igen alacsony kapacitáskihasználás ellenére a termelési átlagköltség a felülvizsgálati időszakban nem emelkedett a 2011. évi szint fölé, amelynek hátterében elsősorban az áll, hogy az uniós gyártók szerkezetátalakítást célzó intézkedései nyomán csökkentek a munkaerőköltségek.

         5.7.   Beruházások, a beruházások megtérülése és pénzforgalom

      12. táblázat

      Beruházások, a beruházások megtérülése és pénzforgalom

               2011

               2012

               2013

               Felülvizsgálati időszak

                  Éves beruházások (indexálva)

                  100

                  343

                  260

                  286

                  Beruházások megtérülése (indexálva)

                  100

                  – 17

                  74

                  88

                  Pénzforgalom (indexálva)

                  100

                  82

                  145

                  57

               (84)

               A vizsgálat megállapította, hogy a figyelembe vett időszakban (a veszteséges 2012-es év kivételével) az uniós gazdasági ágazat képes volt magas megtérülés mellett viszonylag magas szinten tartani a beruházásokat. Az uniós gazdasági ágazat emellett a figyelembe vett időszak alatt végig pozitív tartományban tudta tartani pénzforgalmát, bár az a felülvizsgálati időszakban 43 %-kal visszaesett a 2011-es szinthez képest. A tőkebevonás terén az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak tekintetében nem számolt be nehézségekről.

         5.8.   A dömping nagysága és a korábbi dömping hatásaiból való felépülés

               (85)

               Miként az a (49) preambulumbekezdésben következtetésként megfogalmazásra került, a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb tények alapján a vizsgálat jelentős, 49 %-os dömpinget állapított meg a felülvizsgálati időszakra vonatkozóan.

               (86)

               Tekintettel a Kínából származó dömpingelt behozatalra, valamint a korábbiakban folyamatosan alkalmazott, kijátszást és visszanyerést célzó gyakorlatokra, levonható a következtetés, miszerint az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt nem épült fel teljesen a korábbi dömping hatásaiból, még akkor sem, ha néhány kármutató – úgymint az értékesítési és termelési volumen – esetében az érintett országból származó behozatal alacsony szintje miatt a csökkenésért bizonyos mértékben nem e behozatal, hanem a felhasználás visszaesése volt felelős.

         5.9.   Az uniós gazdasági ágazat exporttevékenysége

               (87)

               Az uniós gazdasági ágazat csak elhanyagolható volumeneket exportált a figyelembe vett időszakban, ezért megállapítható, hogy a kivitel nem gyakorolt hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

         5.10.   Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés

               (88)

               A vizsgálat megállapította, hogy az intézkedések 2010-zel kezdődő folyamatos alkalmazásának jóvoltából az uniós gazdasági ágazat lényegében a figyelembe vett időszak egésze alatt fenn tudta tartani pozitív jövedelmezőségét. Noha az elért jövedelmezőség jóval alacsonyabb volt a célprofitnál (5 %), az uniós gazdasági ágazat így végrehajthatott néhány beruházást, és megőrizte viszonylag magas piaci részesedését.

               (89)

               A többi kármutató arról tanúskodik, hogy az uniós gazdasági ágazat – a globális verseny és a csökkenő felhasználás mellett – nehéz gazdasági helyzetben van. Az uniós gazdasági ágazat e kihívásokra foglalkoztatási szerkezetének átalakításával, valamint termékkorszerűsítést célzó beruházásokkal reagált.

               (90)

               Ezért az a következtetés vonható le, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt nem érte jelentős kár.

         6.   A kár megismétlődésének valószínűsége

               (91)

               Az uniós gazdasági ágazat tevékenységeit átszervezte, és profitált a dömpingellenes intézkedésekből. Jóllehet az említett intézkedések első bevezetésére már 1997-ben sor került, hatásukat csak akkor tudták teljes mértékben kifejteni, amikor a visszanyerésre és az intézkedések kijátszására irányuló gyakorlatok hatásait is sikerült ellensúlyozni.

               (92)

               E kontextusban elemezzük az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésével összhangban annak valószínűségét, hogy a kár megismétlődik-e az intézkedések hatályvesztése esetén.

               (93)

               Mivel egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálatban, a Kínára vonatkozó ténymegállapításokat az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb tényekre, mindenekelőtt a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemre kellett alapozni.

               (94)

               Miként az már az (50) és (63) preambulumbekezdésben következtetésként szerepelt, a kínai exportőrök továbbra is folytatták a dömpinget, és a dömping folytatása a továbbiakban is valószínűsíthető.

               (95)

               Ezen túlmenően – az (59) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – a kínai exportőrök mindvégig érdeklődést tanúsítottak az uniós piac iránt, amit a múltbeli visszanyerési és az intézkedések kijátszására irányuló gyakorlatok is alátámasztottak.

               (96)

               Az (53) és (61) preambulumbekezdés következtetése szerint a kínai exportáló gyártók az érintett termék esetében igen tetemes szabad termelési kapacitással rendelkeznek, az uniós piacra pedig mérete és viszonylag magas árai miatt rendkívül vonzó piacként tekintenek.

               (97)

               Ezenfelül a behozatali statisztikák és az uniós gyártók termelési volumene szintén hanyatló piacról tanúskodnak. A zsugorodó piac tipikus tünete, hogy a megmaradt volumenért sokszereplős verseny folyik. Igen nagy a valószínűsége annak, hogy a Kínában jelenleg rendelkezésre álló szabad kapacitás miatt az intézkedések hatályvesztése az alacsony árú dömpingelt behozatal hirtelen megugrásával fog járni.

               (98)

               Az említett tényezők együttesen azt jelzik, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén Kína rövid időn belül képes jelentős mennyiségű érintett terméket exportálni dömpingelt áron az uniós piacra anélkül, hogy átirányítaná a más piacokat érintő értékesítéseit. Amennyiben ez a helyzet állna elő, az uniós gazdasági ágazat értékesítései és értékesítési árai nyomban tovább csökkennének, ami kihatna a már így is alacsony szintű kapacitáskihasználásra és jövedelmezőségre. Az említett kármutatók romlása gyorsan visszavetné az uniós gazdasági ágazat élénkülését, és nagy valószínűséggel jelentős kárt idézne elő.

         E.   UNIÓS ÉRDEK

   1.   Bevezetés

               (99)

               Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az intézkedések fenntartása nem ellentétes-e az Unió egészének érdekeivel. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek – nevezetesen az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek – értékelésén alapult.

         2.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

               (100)

               Ahogy az a (90) preambulumbekezdésben kifejtésre került, az intézkedések jóvoltából az uniós gazdasági ágazat képes volt megszilárdítani pozícióját és szerkezetátalakításba kezdeni. A (98) preambulumbekezdésben ugyanakkor az is megállapítást nyert, hogy amennyiben a Kínával szembeni dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztik, az uniós gazdasági ágazat helyzete valószínűleg jelentősen romlana. Következtetésként tehát levonható, hogy a Kínával szembeni intézkedések fenntartása előnyös lenne az uniós gazdasági ágazat számára.

         3.   Az importőrök és a felhasználók érdekei

               (101)

               A felülvizsgálat megindításáról az összes ismert importőrt és felhasználót tájékoztatták, de a Bizottsággal egyetlen független felhasználó sem működött együtt, a független importőrök részéről pedig az együttműködés korlátozott volt: a Kínából importáló vállalatok közül mindössze egyetlen működött együtt.

               (102)

               Az együttműködő importőr elvben nem ellenezte az intézkedések fenntartását. A felülvizsgálati időszakban valójában elhanyagolható kínai behozatallal rendelkezett, a behozatalára vonatkozó adatok szerint pedig a hatályos intézkedések hatására már leváltotta korábbi beszállítóit. Az intézkedések fenntartása így tehát nem befolyásolná helyzetét.

         4.   Következtetés

               (103)

               A (100)–(102) preambulumbekezdésben elemzett tényezőkre tekintettel, és mivel a Kínából jelenleg érkező behozatal hozzávetőleg az uniós felhasználás 2 %-át teszi ki, nincs ok azt feltételezni, hogy az intézkedések fenntartása ellentétes lenne az uniós érdekkel. A fentiekre tekintettel megállapítást nyert, hogy nem szólt uniós érdekből fakadó kényszerítő ok a Kínával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.

         F.   NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL ÉS DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

               (104)

               Valamennyi együttműködő érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról az lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján helyénvalónak ítélték meg a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek Kínából származó behozatalára jelenleg alkalmazandó dömpingellenes vámok fenntartását. Az érdekelt feleknek lehetőségében állt továbbá, hogy e nyilvánosságra hozatalt követően benyújtsák észrevételeiket. Észrevétel nem érkezett.

               (105)

               A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően a Kínából származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekre vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

               (106)

               Ennek következtében a Kínából származó érintett termékre vonatkozó intézkedésnek a Vietnamban (22) és a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaságban (23) feladott – akár Vietnamból, illetve a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – behozatalra történt kiterjesztését szintén fenn kell tartani.

               (107)

               Az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a jelenleg az ex 8305 10 00 KN-kód alá besorolt, Kínai Népköztársaságból származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára.
   (2)   E cikk alkalmazásában a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek két acéllapból vagy -huzalból állnak, amelyekre legalább négy, acélhuzalból készült félgyűrűt rögzítettek, és amelyeket egy acél fedőlap tart össze. Ezek a félgyűrűk széthúzásával vagy a gyűrűs iratgyűjtő szerkezethez rögzített, kisméretű acélkioldó mechanizmussal nyithatók.
   (3)   A vámfizetés előtti, nettó, közösségi határparitáson megállapított árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

               a)

               17- és 23-gyűrűs szerkezetekre (TARIC-kód: 8305100021, 8305100023, 8305100029 és 8305100035) a vám mértéke egyenlő az 1 000 darabra vonatkozó 325 eurós minimális importár és a vámfizetés előtti, nettó, közösségi határparitáson számított ár különbségével;

               b)

               nem 17- vagy 23-gyűrűs szerkezetekre (TARIC-kód: 8305100011, 8305100013, 8305100019 és 8305100034):

                           Vámtétel

                           TARIC-kiegészítő kód

                           Kínai Népköztársaság:

                                       —

                                       World Wide Stationery Mfg, Hongkong, Kínai Népköztársaság

                           51,2 %

                           8934

                                       —

                                       az összes többi vállalat

                           78,8 %

                           8900

         2. cikk
   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.
   3. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. május 11-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  A Tanács 1997. január 20-i 119/97/EK rendelete a Malajziából és a Kínai Népköztársaságból származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámok kivetéséről és a kivetett ideiglenes vámok végleges beszedéséről (HL L 22., 1997.1.24., 1. o.).

      (3)  A Tanács 2000. szeptember 29-i 2100/2000/EK rendelete a Kínai Népköztársaságból származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 119/97/EK rendelet módosításáról (HL L 250., 2000.10.5., 1. o.).

      (4)  A Tanács 2004. június 28-i 1208/2004/EK rendelete a 119/1997/EK rendelet által érvényesített a Kínai Népköztársaságból származó bizonyos gyűrűsfűzős irattartók importjára vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedések kiterjesztéséről a Vietnami Szocialista Köztársaságból szállított ugyanezen termék importjára (HL L 232., 2004.7.1., 1. o.).

      (5)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 21., 2002.1.24., 25. o.).

      (6)  A Tanács 2004. november 29-i 2074/2004/EK rendelete a Kínai Népköztársaságból származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámok kivetéséről (HL L 359., 2004.12.4., 11. o.).

      (7)  A Tanács 2006. január 9-i 33/2006/EK rendelete a Kínai Népköztársaságból származó bizonyos gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek importjára a 2074/2004/EK rendelettel bevezetett végleges dömpingellenes intézkedések kiterjesztéséről a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaságból szállított azonos termék importjára (HL L 7., 2006.1.12., 1. o.).

      (8)  A Tanács 2008. augusztus 13-i 818/2008/EK rendelete a Kínai Népköztársaságból származó, egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 2074/2004/EK tanácsi rendelet módosításáról, és az említett rendelettel elrendelt dömpingellenes intézkedéseknek a Thaiföldről feladott és akár Thaiföldről származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatala által történő esetleges kijátszására vonatkozó vizsgálat lezárásáról (HL L 221., 2008.8.19., 1. o.).

      (9)  A Tanács 2010. február 22-i 157/2010/EU végrehajtási rendelete a Kínai Népköztársaságból származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről (HL L 49., 2010.2.26., 1. o.).

      (10)  A Tanács 2011. augusztus 5-i 792/2011/EU végrehajtási rendelete a Thaiföldről származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 204., 2011.8.9., 11. o.).

      (11)  Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről (HL C 164., 2014.5.29., 21. o.).

      (12)  Tekintettel arra, hogy mindössze két uniós gyártó van, a pontos adatot nem adjuk meg.

      (13)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára alkalmazandó – a Vietnamra és a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaságra is kiterjesztett – dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 67., 2015.2.25., 15. o.).

      (14)  Lásd mindenekelőtt a Kínai Népköztársaságból származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről szóló, 2010. február 22-i 157/2010/EU tanácsi végrehajtási rendelet (HL L 49., 2010.2.26., 1. o.) (28), (29) és (38) preambulumbekezdését.

      (15)  Lásd a Kínai Népköztársaságból származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről szóló, 2010. február 22-i 157/2010/EU tanácsi végrehajtási rendelet (HL L 49., 2010.2.26., 1. o.) (38) preambulumbekezdését.

      (16)  A magasabb amerikai egyesült államokbeli árakat a termékek közötti különbségek magyarázzák. A kivitel zömét nyitószerkezettel ellátott 3-gyűrűs termékek alkotják.

      (17)  Miként az a (3) és (5) preambulumbekezdésben említésre került.

      (18)  Miként az a (2) preambulumbekezdésben említésre került.

      (19)  A két uniós gyártó bizalmas adatainak védelme érdekében csak adattartományok kerülnek feltüntetésre.

      (20)  Kambodzsából 2013-ban kezdődött meg az importálás.

      (21)  Kambodzsából 2013-ban kezdődött meg az importálás.

      (22)  1208/2004/EK rendelet.

      (23)  33/2006/EK rendelet.


title: A Bizottság (EU) 2016/660 végrehajtási rendelete (2016. április 27.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               28.4.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 114/12

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/660 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. április 27.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. április 27-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET

         Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  IL

                  268,0

                  MA

                  85,8

                  ZZ

                  176,9

                  0707 00 05

                  MA

                  83,0

                  TR

                  118,9

                  ZZ

                  101,0

                  0709 93 10

                  MA

                  95,4

                  TR

                  127,5

                  ZZ

                  111,5

                  0805 10 20

                  AR

                  115,8

                  EG

                  47,1

                  IL

                  85,1

                  MA

                  58,1

                  TR

                  39,9

                  ZZ

                  69,2

                  0808 10 80

                  AR

                  123,2

                  BR

                  100,4

                  CL

                  112,7

                  CN

                  73,3

                  NZ

                  147,2

                  US

                  199,1

                  ZA

                  94,3

                  ZZ

                  121,5

                  0808 30 90

                  AR

                  122,3

                  CL

                  93,3

                  CN

                  62,0

                  ZA

                  111,8

                  ZZ

                  97,4

         (1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Bizottság 1144/2011/EU végrehajtási rendelete ( 2011. november 10. ) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               11.11.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 293/31

         A BIZOTTSÁG 1144/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2011. november 10.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:
   Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,
   ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet 2011. november 11-én lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2011. november 10-én.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,
         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET
      Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  AL

                  64,0

                  MA

                  48,1

                  TR

                  85,0

                  ZZ

                  65,7

                  0707 00 05

                  AL

                  64,0

                  EG

                  161,4

                  TR

                  133,7

                  ZZ

                  119,7

                  0709 90 70

                  AR

                  61,1

                  MA

                  72,3

                  TR

                  146,9

                  ZZ

                  93,4

                  0805 20 10

                  MA

                  80,2

                  ZA

                  103,8

                  ZZ

                  92,0

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  HR

                  29,1

                  IL

                  78,0

                  MA

                  79,7

                  TR

                  83,5

                  UY

                  54,6

                  ZZ

                  65,0

                  0805 50 10

                  AR

                  58,5

                  BO

                  59,5

                  TR

                  58,2

                  ZA

                  40,1

                  ZZ

                  54,1

                  0806 10 10

                  BR

                  230,0

                  CL

                  73,3

                  EC

                  65,7

                  LB

                  269,8

                  TR

                  145,4

                  US

                  254,8

                  ZA

                  80,8

                  ZZ

                  160,0

                  0808 10 80

                  CA

                  145,0

                  CL

                  90,0

                  CN

                  67,2

                  MK

                  41,0

                  ZA

                  175,5

                  ZZ

                  103,7

                  0808 20 50

                  CN

                  50,3

                  TR

                  133,1

                  ZZ

                  91,7

         (1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Bizottság (EU) 2015/1731 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 28.) a medetomidinnek a 21. terméktípusba tartozó biocid termékekben felhasználható hatóanyagként történő jóváhagyásáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               29.9.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/33

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1731 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. szeptember 28.)
   a medetomidinnek a 21. terméktípusba tartozó biocid termékekben felhasználható hatóanyagként történő jóváhagyásáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 90. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               2009. április 27-én a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 11. cikkének (1) bekezdése szerinti kérelem érkezett az Egyesült Királysághoz a medetomidin hatóanyagnak az említett irányelv I. mellékletbe történő felvételére, mely felvétel az irányelv V. melléklete szerinti 21. terméktípusban (algásodásgátló termékek) való felhasználásra vonatkozik, ahol az irányelvben meghatározott terméktípus az 528/2012/EU rendelet V. mellékletében meghatározott 21. terméktípusnak felel meg.

               (2)

               2000. május 14-én a medetomidin nem volt biocid termékek hatóanyagaként forgalomban.

               (3)

               Az Egyesült Királyság az 528/2012/EU rendelet 8. cikke (1) bekezdésével összhangban 2014. március 12-én benyújtotta az értékelő jelentést és a kapcsolódó ajánlásokat az Európai Vegyianyag-ügynökségnek.

               (4)

               Az Európai Vegyianyag-ügynökség véleményét 2015. február 3-án fogalmazta meg a biocid termékekkel foglalkozó bizottság, amelyben figyelembe vette az értékelő illetékes hatóság következtetéseit.

               (5)

               Az említett vélemény szerint a 21. terméktípusba tartozó, medetomidint tartalmazó biocid termékek – a hatóanyag felhasználásával kapcsolatos bizonyos feltételek betartása esetén – várhatóan megfelelnek az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelményeknek.

               (6)

               Ezért helyénvaló jóváhagyni a medetomidinnek a 21. terméktípusba tartozó biocid termékekben, az említett előírások és feltételek betartása mellett történő felhasználását.

               (7)

               A szóban forgó vélemény megállapítja, hogy tulajdonságai alapján a medetomidin – az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) XIII. mellékletében foglalt kritériumoknak megfelelően – nagyon perzisztensnek (vP) és mérgezőnek (T) számít. A vélemény továbbá megállapítja, hogy a hatóanyag jelentős arányban tartalmaz inaktív izomereket vagy szennyeződéseket.

               (8)

               A medetomidin megfelel az 528/2012/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdésének d) és f) pontjában foglalt feltételeknek, ennek megfelelően helyettesítendő hatóanyagnak tekintendő.

               (9)

               Az 528/2012/EU rendelet 10. cikkének (4) bekezdése értelmében egy helyettesítendő hatóanyagnak minősülő hatóanyag jóváhagyása és annak minden egyes megújítása hét évet meg nem haladó időtartamra engedélyezhető.

               (10)

               Mivel a medetomidin esetében teljesülnek az 1907/2006/EK rendelet XIII. mellékletében meghatározott nagyon perzisztens anyagként való besorolás kritériumai, ezért a medetomidinnal kezelt vagy az azt tartalmazó kezelt termékeket a forgalomba hozatalkor ennek megfelelő címkével kell ellátni.

               (11)

               Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottságának véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A Bizottság jóváhagyja, hogy a medetomidint a 21. terméktípusba tartozó biocid termékekben – a mellékletben szereplő előírások és feltételek betartása mellett – hatóanyagként felhasználják.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. szeptember 28-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

      (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1998. február 16-i 98/8/EK irányelve a biocid termékek forgalomba hozataláról (HL L 123., 1998.4.24., 1. o.).

      (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 18-i 1907/2006/EK rendelete a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

      MELLÉKLET

                  Közhasználatú név

                  IUPAC-név
                  Azonosító számok

                  A hatóanyag minimális tisztasági foka (1)

                  Jóváhagyás dátuma

                  Jóváhagyás lejárta

                  Terméktípus

                  Egyedi feltételek

                  Medetomidin

                  IUPAC-név:
                  (RS)-4-[1-(2,3-dimetil-fenil)etil]-1H-imidazol
                  EK-szám: Nem áll rendelkezésre
                  CAS-szám: 86347-14-0

                  99,5 % (m/m).
                  A medetomidint a dexmedetomidin és levomedetomidin R és S enantiomerek racém keverékeként állítják elő.

                  2016. január 1.

                  2022. december 31.

                  21

                  A medetomidin az 528/2012/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdésének d) és f) pontjának megfelelően helyettesítendő anyagnak tekintendő.
                  A termék értékelése során különleges figyelmet kell fordítani az engedélyezés iránti kérelemben foglalt olyan felhasználásokhoz kapcsolódó expozíciókra, kockázatokra és hatékonyságra, amelyekre a hatóanyag uniós szinten folytatott kockázatértékelése nem terjedt ki.
                  A biocid termékek a következő feltételek mellett engedélyezhetők:

                              1.

                              az ipari és a foglalkozásszerű felhasználók számára biztonságos munkafolyamatokat és megfelelő szervezeti intézkedéseket kell meghatározni. A termékeket megfelelő személyi védőfelszereléssel kell használni, ha az expozíció mértéke más módon nem csökkenthető elfogadható szintre.

                              2.

                              A medetomidintartalmú termékeket a terméket nem foglalkozásszerű felhasználók számára forgalomba hozó személyek biztosítják, hogy a termékek megfelelő védőkesztyű kíséretében kerüljenek értékesítésre. A címkén és – ha van – a használati utasításon fel kell tüntetni, ha egyéb egyéni védőfelszerelés használata szükséges.

                              3.

                              A címkén és – ha van – a használati utasításon fel kell tüntetni, hogy a gyermekeket mindaddig távol kell tartani, amíg a kezelt felületek meg nem száradnak.

                              4.

                              Az engedélyezett termékek címkéjén és – ha van – biztonsági adatlapján fel kell tüntetni, hogy az alkalmazással, karbantartással és javítással kapcsolatos tevékenységeket zárt helyen, folyadékot át nem eresztő, szilárd aljzatú, gáttal védett helyen vagy folyadékot át nem eresztő anyaggal fedett talajon kell végezni a kibocsátás elkerülése és a környezetbe való kibocsátás minimális szintre szorítása érdekében, valamint hogy a medetomidint tartalmazó kiszivárgott szerfelesleget és hulladékot újrafelhasználás és ártalmatlanítás céljából össze kell gyűjteni.

                              5.

                              Az olyan termékek esetében, amelyek használata során az anyagból szermaradékok képződhetnek az élelmiszerekben vagy a takarmányokban, meg kell vizsgálni, hogy – összhangban a 470/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) vagy a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) – szükség van-e új maradékanyag-határértékek (MRL-ek) meghatározására vagy a meglévőek módosítására, és minden megfelelő kockázatcsökkentő intézkedést meg kell hozni az alkalmazandó határértékek betartásának biztosítására.

                        A kezelt árucikkek a következő feltételek mellett hozhatók forgalomba:
                  a medetomidinnal kezelt vagy az azt tartalmazó kezelt árucikk forgalomba hozataláért felelős személy gondoskodik arról, hogy a szóban forgó árucikk címkéjén fel legyenek tüntetve az 528/2012/EU rendelet 58. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében meghatározott információk.

         (1)  Az ebben az oszlopban jelzett tisztaság az 528/2012/EU rendelet 8. cikkének (1) bekezdése alapján végzett értékeléshez használt hatóanyag minimális tisztasági fokának felel meg. A forgalomba hozott termékben lévő hatóanyag ezzel megegyező, de ettől eltérő tisztaságú is lehet, ha az értékelt hatóanyaggal technikailag bizonyítottan egyenértékű.

         (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. május 6-i 470/2009/EK rendelete az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározására irányuló közösségi eljárásokról, a 2377/90/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről, és a 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 152., 2009.6.16., 11. o.).

         (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2005. február 23-i 396/2005/EK rendelete a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 70., 2005.3.16., 1. o.).


title: A Bizottság 267/2014/EU végrehajtási rendelete ( 2014. március 14. ) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               15.3.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 76/34

      A BIZOTTSÁG 267/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

   (2014. március 14.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2014. március 14-én.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET
      Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  IL

                  116,3

                  MA

                  73,6

                  TN

                  86,3

                  TR

                  100,8

                  ZZ

                  94,3

                  0707 00 05

                  EG

                  182,1

                  MA

                  182,1

                  TR

                  149,6

                  ZZ

                  171,3

                  0709 91 00

                  EG

                  45,1

                  ZZ

                  45,1

                  0709 93 10

                  MA

                  43,6

                  TR

                  84,3

                  ZZ

                  64,0

                  0805 10 20

                  EG

                  44,8

                  IL

                  68,0

                  MA

                  47,0

                  TN

                  52,1

                  TR

                  59,2

                  ZA

                  62,5

                  ZZ

                  55,6

                  0805 50 10

                  TR

                  74,1

                  ZZ

                  74,1

                  0808 10 80

                  AR

                  94,0

                  CL

                  130,2

                  CN

                  92,9

                  MK

                  33,9

                  US

                  192,4

                  ZZ

                  108,7

                  0808 30 90

                  AR

                  94,4

                  CL

                  123,2

                  TR

                  158,2

                  US

                  211,0

                  ZA

                  97,4

                  ZZ

                  136,8

         (1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.