title: A Bizottság (EU) 2016/1329 végrehajtási rendelete (2016. július 29.) a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó egyes hidegen síkhengerelt acéltermékek nyilvántartásba vett behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

text:
               4.8.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 210/27

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1329 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. július 29.)
   a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó egyes hidegen síkhengerelt acéltermékek nyilvántartásba vett behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,
   mivel:
   A.   AZ ELJÁRÁS

   1.   Bevezetés

               (1)

               2015. május 14-én az Európai Acélszövetség (a továbbiakban: Eurofer vagy a panaszos) panasza nyomán az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és az Oroszországi Föderációból (a továbbiakban: Oroszország) (a továbbiakban együttesen: érintett országok) származó egyes síkhengerelt, vasból vagy ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból (kivéve azonban a rozsdamentes acélból) készült, bármilyen szélességű, hidegen hengerelt (hidegen tömörített), de tovább meg nem munkált, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélküli termékek (a továbbiakban: hidegen síkhengerelt acéltermékek) Unióba irányuló behozatalára vonatkozóan.

               (2)

               2015. november 12-én a panaszos az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése alapján nyilvántartásba vétel iránti kérelmet nyújtott be. A Bizottság az (EU) 2015/2325 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: nyilvántartásba vételi rendelet) nyilvántartásba vételi kötelezettséget vezetett be a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó egyes hidegen síkhengerelt acéltermékek behozatalára. Az említett rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében a Bizottság felkérte valamennyi érdekelt felet, hogy a meghatározott határidőn belül nyújtsák be írásban megfogalmazott álláspontjukat, az azt alátámasztó bizonyítékokat, illetve meghallgatás iránti kérelmüket. A nyilvántartásba vétellel összefüggésben a panaszostól, a Kínai Vas- és Acélipari Gyártók Szövetségétől (a továbbiakban: CISA), az Oroszországi Föderáció Gazdaságfejlesztési Minisztériumától, oroszországi exportáló gyártóktól, importőröktől és/vagy felhasználóktól érkeztek észrevételek.

               (3)

               Az (EU) 2016/181 bizottsági végrehajtási rendelettel (3) a Bizottság ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó egyes hidegen síkhengerelt acéltermékek behozatalára.

               (4)

               A dömpingre, kárra, okozati összefüggésre és uniós érdekre vonatkozó végleges bizottsági elemzést és megállapításokat az (EU) 2016/1328 bizottsági végrehajtási rendelet (4) (a továbbiakban: végleges rendelet) részletezi. E rendelet kizárólag a nyilvántartásba vétel kérdésével, valamint a nyilvántartásba vétel és a szóban forgó dömpingellenes vám visszamenőleges hatályú kivetése kapcsán kapott észrevételekkel foglalkozik.

         2.   Az ideiglenes intézkedések bevezetését követő, visszamenőleges hatályra vonatkozó eljárás

               (5)

               A Bizottság annak vizsgálatához, hogy indokolt-e a dömpingellenes vámok visszamenőleges hatályú alkalmazása, elemezte a vizsgálat megindítása előtti és utáni felhasználást, árakat, behozatali és értékesítési volumeneket. A Bizottság ezen elemzés keretében szintén küldött kérdőíveket az érintett termék importőreinek és/vagy felhasználóinak, mégpedig a vizsgálati időszakot követő időszak – vagyis a 2015. április 1-jétől2016. január 31-ig tartó időtáv – alatti behozatali volumenükre, importáraikra és készleteikre vonatkozóan. 22 független és kapcsolatban álló importőr és/vagy felhasználó nyújtott be kitöltött kérdőívet. Ezen túlmenően még a panaszosnak és a mintába felvett öt uniós gyártónak küldtek a vizsgálati időszakot követő időszak – vagyis a 2015. április 1-jétől2016. január 31-ig tartó időtáv – alatti értékesítések tekintetében kitöltendő kérdőíveket. A panaszos és valamennyi, mintába felvett uniós gyártó benyújtotta a kérdőívekre adott válaszait.

               (6)

               Az (5) preambulumbekezdésben említett kérdőívekre adott válaszok ellenőrzéséhez az alábbi felek által benyújtott adatok kapcsán került sor helyszíni ellenőrző látogatásokra:

                           a)

                           Uniós gyártók

                                       —

                                       ThyssenKrupp Germany, Duisburg, Németország,

                                       —

                                       ArcelorMittal Belgium NV, Gent, Belgium,

                                       —

                                       ArcelorMittal Sagunto SL, Puerto de Sagunto, Spanyolország,

                           b)

                           Független importőrök/felhasználók

                                       —

                                       Duferco SA, Lugano, Svájc,

                                       —

                                       Marcegaglia Carbon Steel, Mantova, Olaszország.

               (7)

               Az Eurofer kérelme nyomán 2016. május 3-án meghallgatást tartottak a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtt. E meghallgatásra a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó egyes hidegen síkhengerelt acéltermékek behozatala kapcsán folytatott dömpingellenes eljárás keretében került sor, és a felvetett kérdések között szerepelt a végleges dömpingellenes vám visszamenőleges hatályú esetleges beszedése.

               (8)

               Az importőrök kérelmére a bizottsági szolgálatok is tartottak két meghallgatást a dömpingellenes vám visszamenőleges hatályú beszedésének témájában.

               (9)

               A Bizottság az összes felet tájékoztatta azon lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges dömpingellenes vámot szándékozott kivetni a hidegen síkhengerelt acéltermékek nyilvántartásba vett behozatalára (a továbbiakban: az újabb nyilvánosságra hozatal). A felek számára határidőt biztosítottak ahhoz, hogy megtegyék az újabb nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételeiket. Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket a Bizottság mérlegelte, és indokolt esetben figyelembe vette.

               (10)

               Az újabb nyilvánosságra hozatal nyomán számos fél nyújtott be észrevételt. 2016. június 15-én sor került az importőrök egy csoportjának a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatására. E meghallgatást követően az egyik érdekelt fél észrevételeket nyújtott be a meghallgatást követő beadványokhoz.

         B.   DÖMPINGELLENES VÁMOK VISSZAMENŐLEGES HATÁLYÚ KIVETÉSE

   1.   A nyilvántartásba vétel és a dömpingellenes vámok visszamenőleges hatályú kivetésének általános elvei

               (11)

               Az „Acélipar: a fenntartható foglalkoztatás és növekedés megőrzése Európában” című közleményével (5) összhangban a Bizottság gondoskodik arról, hogy az iparágat már jóval az ideiglenes intézkedések bevezetése előtt ténylegesen tehermentesítse. Ez a behozatalnak az ideiglenes intézkedések elfogadását megelőző nyilvántartásba vételével kivitelezhető. Ennek jóvoltából a Bizottságnak – a vonatkozó jogi feltételek teljesülése esetén – lehetősége nyílik arra, hogy az ideiglenes intézkedések elfogadása előtt három hónappal visszamenőlegesen végleges dömpingellenes vámokat alkalmazzon. A nevezett jogi feltételeket az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése határozza meg, amelyek alapjául a dömpingellenes WTO-megállapodás 10. cikkének (6) bekezdése és 10. cikkének (7) bekezdése szolgál.

               (12)

               Az említett jogi feltételek kétlépcsős mechanizmust alakítottak ki annak biztosítására, hogy az alkalmazandó végleges dömpingellenes vám javító hatását ne ássák alá.

               (13)

               Mivel az ez az első olyan eset, amelyben megállapítást nyert, hogy teljesülnek a dömpingellenes vámok visszamenőleges hatályú beszedésének feltételei, a Bizottság szükségesnek tartja a módszertan részletes kifejtését, amelynek alkalmazásával az említett következtetésre jutott.

               (14)

               Az első lépést – melynek mozgatórugója, hogy megelőzzék a vámok javító hatásának aláásását – az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése és a dömpingellenes WTO-megállapodás 10. cikkének (7) bekezdése szerinti nyilvántartásba vétel jelenti, amely a behozatal nyilvántartásba vételén túlmenően azt is jelzi az érdekelt felek, mindenekelőtt pedig az importőrök felé, hogy az eljárásjogi feltételek teljesülése esetén sor kerülhet a végleges vámok visszamenőleges hatályú beszedésére. A második lépés, amelyre akkor kerül sor, ha a megelőzéssel nem sikerül megőrizni a végleges vámok javító hatását, a dömpingellenes vámok visszamenőleges hatályú kivetése azokra a termékekre, amelyek – az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése és a dömpingellenes WTO-megállapodás 10. cikkének (6) bekezdése szerint – az ideiglenes intézkedések alkalmazásának kezdete előtt kevesebb mint 90 nappal, de nem a vizsgálat megindítása előtt kerültek fogyasztás céljából forgalomba.

               (15)

               A két lépés bármelyike kizárólag akkor hajtható végre, ha teljesülnek az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdésében és a dömpingellenes WTO-megállapodás 10. cikkének (6) bekezdésében meghatározott feltételek.

               (16)

               A Bizottság megítélése szerint célravezető meghatározni, hogy a Bizottság a dömpingellenes vámok visszamenőleges hatályú kivetésének mérlegelésekor miként értelmezi és alkalmazza az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének d) pontjában meghatározott, a „behozatal jelentős mértékű további növekedése”, valamint a „várhatóan komolyan rontaná az alkalmazandó végleges dömpingellenes vám javító hatását” feltételt.

               (17)

               Az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének c) pontjában szereplő két vagylagos feltétel közül a második minden esetben teljesül az eljárás megindításának az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételével. Ebből kifolyólag az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének c) pontja nem igényel további magyarázatot.

               (18)

               Az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének d) pontja az alábbiak szerint rendelkezik:
               „a vizsgálati időszak alatt károkat okozó behozatal szintjén túlmenően a behozatal jelentős mértékű további növekedése tapasztalható, ami – figyelembe véve az időzítést, a behozatal mennyiségét és az egyéb körülményeket – várhatóan komolyan rontaná az alkalmazandó végleges dömpingellenes vám javító hatását.”

               (19)

               A Bizottság értelmezésében az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének d) pontja két teljesítendő feltételt határoz meg ahhoz, hogy a Bizottság visszamenőleges hatállyal kivethesse a végleges dömpingellenes vámot (az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének c) pontjában meghatározott, valamint az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének – a 14. cikk (5) bekezdésével együtt értelmezett – bevezető fordulatában szereplő feltételeken kívül). A két feltétel a következő:

                           a)

                           a vizsgálati időszak alatt károkat okozó behozatal szintjén túlmenően a behozatal jelentős mértékű további növekedése tapasztalható; valamint

                           b)

                           a behozatalnak e jelentős mértékű további növekedése – figyelembe véve az időzítést, a behozatal mennyiségét és az egyéb körülményeket – várhatóan komolyan rontaná az alkalmazandó végleges dömpingellenes vám javító hatását.

         1.1.   A behozatal jelentős mértékű további növekedése

               (20)

               Ahhoz, hogy bármiféle megállapítást lehessen tenni a behozatal jelentős mértékű további növekedésének fennállására vonatkozóan, adat-összehasonlítás szükséges (6). E tekintetben meg kell határozni az összehasonlítandó időszakokat.

         1.1.1.   Összehasonlítandó időszakok

               (21)

               Egyrészt az alaprendelet a behozatal vizsgálati időszak alatti szintjét említi. Másrészt a „további” és a „túlmenően” szavak arra utalnak, hogy a behozatal vizsgálati időszak alatti szintjét a behozatal vizsgálati időszak utáni szintjével kell összehasonlítani.

               (22)

               A vizsgálati időszakkal összehasonlítandó időszak mindazonáltal nem kezdődhet korábban, mint hogy teljesülne az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének c) pontjában szereplő két vagylagos feltétel egyike. Amikor az importőrök csak az eljárás megindításáról szóló értesítés az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételével szereznek tudomást arról, hogy fennáll a dömping valószínűsége, akkor tehát a második időszak kezdőpontjaként ezt a pontot kell figyelembe venni.

               (23)

               Az átfogó elemzés azt hivatott értékelni, hogy teljesülnek-e azok a feltételek, amelyek alapján a vámot az ideiglenes intézkedések alkalmazásának kezdete előtt is alkalmazni kell. Az utóbbi időszaknak következésképpen az ideiglenes intézkedések bevezetésével kell véget érnie, amely időpontban a behozatalra vonatkozó nyilvántartásba vételi kötelezettség (7) megszűnik.

               (24)

               A behozatali statisztika kizárólag havi bontásban áll rendelkezésre. A Bizottság ezért az utóbbi időszakhoz az eljárás megindításának az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt közzétételét követő teljes naptári hónap adatait használja fel abban az esetben, ha az importőrök értesüléséhez az eljárás megindítása vehető alapul. Ha valamely más forrás, például egy huzamos ideje zajló dömping jelenti értesülésük alapját, akkor az értesülés forrásául szolgáló esemény után következő hónap számítana, amely azonban nem lehet korábbi, mint a vizsgálati időszakot követő első teljes hónap. A végpontot illetően a Bizottság két értéket határozna meg: egyet, amely magában foglalja a hónapot, amikor kezdetét veszi az ideiglenes intézkedések alkalmazása, és egy másikat, amelyik nem.

               (25)

               A Bizottság rendes körülmények között meghatározná egyrészt a behozatal havi átlagszintjét a vizsgálati időszak egésze – elvben 12 hónap – tekintetében, másrészt pedig az értesülés és az ideiglenes intézkedések közötti behozatal szintjének havi átlagát. Az utóbbi átlag esetében a kezdő és a végpont az előző bekezdésben ismertettek szerint kerül meghatározásra.

               (26)

               A Bizottság ezen túlmenően a behozatal abszolút értékben kifejezett változását, a behozatalnak a termékkészletek és piaci részesedések alakulására gyakorolt hatását, valamint a termék figyelembe vett időszak alatti felhasználását is meghatározná.

         1.1.2.   Jelentős mértékűnek minősülő növekedés

               (27)

               Ennek meghatározásához eseti alapú elemzést kell végezni. A havi súlyozott átlagok összehasonlításán felül a Bizottság az összes egyéb releváns szempontot is figyelembe fogja venni. Ezek konkrétan az alábbiakat foglalják magukban: az érintett termék unióbeli összfelhasználásának alakulása, a készletek változása, valamint a piaci részesedések alakulása. Ebből eredően kettős, egy abszolút és egy relatív elemzést kell végezni. A fenti két havi átlag összehasonlítása tehát egy fontos, de nem szükségszerűen a döntő elemét jelenti annak meghatározásakor, hogy „jelentős mértékűnek” minősül-e a behozatal további növekedése.

         1.1.3.   A megközelítés logikai alapja

               (28)

               A behozatalra, amely a nyilvántartásba vételt megelőzően lépett az Unióba, egyetlen esetben sem alkalmazhatók dömpingellenes vámok. E behozatal mindamellett az alábbi okokból kifolyólag lényeges szerepet tölt be annak meghatározásában, hogy valószínűsíthető-e az Unióba a nyilvántartásba vételt követően belépő behozatal esetében a vámok javító hatásának aláásása: többek között a készlettartásból adódóan a vámok javító hatása (vagyis az importált termékek árának az áremelésre vagy a vámra visszavezethető emelkedése) soha nem azonnal, hanem csak a készletek értékesítését követően jelentkezik. A behozatalnak a nyilvántartásba vételt megelőző jelentős mértékű további növekedése általában a készletek számottevő gyarapodásával jár. Ez annyit tesz, hogy a vámok javító hatása később fog jelentkezni, mint a szokásos készletek jellemezte helyzetben. Ha nyilvántartásba vétel és az ideiglenes intézkedések között további – a szokásos szintet lényegesen meghaladó készletekhez hozzáadódó – behozatal érkezik, az tovább késleltetné a javító hatást.

         1.2.   A behozatal növekedése várhatóan komolyan rontja a vámok javító hatását

               (29)

               Második lépésként azt kell meghatározni, hogy e növekedés várhatóan komolyan rontaná-e az alkalmazandó végleges dömpingellenes vám javító hatását. A „várhatóan” kifejezés használata arra utal, hogy egy előretekintő elemzésről van szó. Ez kivétel nélkül ügyspecifikus elemzést takar, amelynek eredménye minden egyes olyan ügy esetében a konkrét körülményektől függ, amelyben a vámok visszamenőleges hatályú kivetésére tekintettel elrendelték a behozatal nyilvántartásba vételét.

               (30)

               Az említett elemzésnek többek között figyelembe kell vennie az Unióba a nyilvántartásba vétel és az ideiglenes intézkedések között belépett behozatal hatását. Amennyiben egyáltalán nem, vagy csak jelentéktelen mértékű behozatalra került sor, a nyilvántartásba vétel elégséges volt annak elkerüléséhez, hogy az uniós gazdasági ágazat további károsodást szenvedjen. Ennélfogva általában nincs ok a második lépés, vagyis a visszamenőleges hatályú kivetés alkalmazására.

               (31)

               A Bizottság különösen az alábbi tényezőket vizsgálhatja meg annak értékelése során, hogy az Unióba a nyilvántartásba vétel és az ideiglenes intézkedések között belépett behozatal hatása várhatóan komolyan rontaná-e a vámok javító hatását:

                           a)

                           az említett behozatal mennyisége;

                           b)

                           az említett behozatal időzítése;

                           c)

                           az említett behozatal árai;

                           d)

                           bármely egyéb releváns körülmény: a Bizottság többek között az alábbi egyéb körülményeket fogja megvizsgálni:

                                       i.

                                       az importtermék nyilvántartásba vétel előtti készletei,

                                       ii.

                                       az importtermék árának tendenciája az értesüléstől az ideiglenes intézkedésekig,

                                       iii.

                                       a nyilvántartásba vétel kijátszására utaló változások a kereskedelem szerkezetében.

         1.3.   Összesítés

               (32)

               Az egynél több érintett országra kiterjedő vizsgálatok esetében attól függ, hogy az 1.1. és 1.2. pontban leírt elemzéshez összesítik-e az ezen országokból származó behozatalt, hogy az alapként szolgáló dömpingellenes vizsgálatban e behozatalokat összesítette-e a Bizottság.

         2.   Alkalmazás a jelen ügyben

               (33)

               A nyilvántartásba vétel a 2015. december 12. és az ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetésének időpontja, vagyis 2016. február 12. közötti behozatalt érinti. Az érintett országokból ezen időszak alatt érkezett behozatal hozzávetőleg 165 000 tonnát tett ki.

               (34)

               Az (5) preambulumbekezdésben említettek szerint a panaszos, a mintába felvett összes uniós gyártó, valamint 22 független és kapcsolatban álló importőr és/vagy felhasználó bocsátott rendelkezésre információkat. Behozataluk 46 %-át tette ki az érintett országokból származó összbehozatalnak azon – nevezetesen a 2015 áprilisától 2016 januárjáig terjedő – időszakban, amelyre vonatkozóan adatokat gyűjtöttek.

               (35)

               A Bizottság annak megállapítása céljából, hogy indokolt-e a vámok visszamenőleges hatályú beszedése, értékelte az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdésében meghatározott kritériumokat.

               (36)

               A behozatal nyilvántartásba vétele kapcsán, valamint a dömpingellenes intézkedések visszamenőleges hatályú esetleges alkalmazásáról észrevételeket nyújtottak be. Ezek az alábbiakban kerülnek elemzésre.

         2.1.   Huzamos ideje zajló dömping, vagy az importőr értesülése a dömpingről vagy a kárról

               (37)

               Az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének c) pontja szerint feltétel, hogy a dömping „már huzamos ideje zajlik, illetve az importőrnek tudomása volt vagy tudnia kellett volna a dömpingről, a dömping mértékét és a vélt vagy megállapított kárt illetően”. A jelenlegi ügyben a Bizottság úgy véli, hogy a (17), valamint az alábbi preambulumbekezdésben kifejtettek okokból kifolyólag az importőröknek a vizsgálat megindításának időpontjától tudomása volt vagy tudniuk kellett volna a dömpingről a dömping mértékét és a vélt vagy megállapított kárt illetően.

               (38)

               Az egyik importőr azt állította, hogy a dömpingre vonatkozó panaszbeli meggyőző bizonyíték nem elegendő annak alátámasztásához, hogy az importőröknek tudomása volt vagy tudniuk kellett volna a dömpingről a dömping mértékét és a vélt vagy megállapított kárt illetően. A szóban forgó fél nevezetesen először is arra mutatott rá, hogy a panasz önmagában nem számít egyértelmű bizonyítéknak arra nézve, hogy ténylegesen sor került dömpingre. Másodszor: ha elfogadott, hogy a panaszban szereplő bizonyíték elegendő annak megállapításához, hogy az importőröknek tudniuk kellett volna a dömpingről, akkor minden egyes vizsgálat esetében ki lehetne vetni visszamenőleges hatállyal vámokat. Végezetül a fél előadta, hogy az Eurofer állítása, miszerint a kínai és orosz behozatal rendkívül alacsony árai miatt az importőröknek tudniuk kellett a dömpingről, félrevezető, hiszen az állítólagos alacsony árak önmagukban még nem jelentenek bizonyítékot a dömpingelt behozatalra.

               (39)

               Egy másik érdekelt fél megjegyezte, hogy az Eurofer nem bocsátott rendelkezésre olyan, sajtóban megjelent jelentéseket vagy a hidegen síkhengerelt acéltermékek uniós importőrei számára elérhető, nyilvánosan hozzáférhető információkat, amelyek arról tettek volna említést, hogy a kínai gyártók bizonyos hidegen síkhengerelt acéltermékeket dömpingelnének. A szóban forgó fél hangsúlyozta, hogy a rendelkezésre bocsátott sajtócikkek nem speciálisan a hidegen síkhengerelt acéltermékekről szóltak, hanem általánosságban foglalkoztak az acéllal. Ezenkívül az Eurofer által rendelkezésre bocsátott indiai és amerikai sajtójelentések lényegtelenek az unióbeli importőrök értesülése szempontjából.

               (40)

               Elöljáróban alá kell húzni, hogy az importőröknek az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének c) pontjában szereplő értesülése a dömping mértékére és a vélt vagy megállapított kárra vonatkozik (utólagos kiemelés). A Bizottság úgy véli, hogy objektív tényezők alapján az importőröknek tudomásuk volt vagy tudniuk kellett volna a dömping mértékéről és a vélt kárról; és nem pusztán a panasz nyilvános változata, hanem az ezen eljárás megindításáról szóló értesítés miatt is, melyek egyaránt elérhetők voltak, és amelyeket az eljárás megindításakor valamennyi ismert érdekelt félnek – az importőröket, felhasználókat és képviseleti szervezeteiket is beleértve – eljuttattak. Az érdekelt felek ezenfelül teljes körű hozzáféréssel rendelkeztek az Eurofer nyilvántartásba vétel iránti kérelmének betekinthető változatához, amelyet valójában már magában a panaszban bejelentettek. A vizsgálat megindítására azért került sor, mert úgy ítélték meg, hogy a panaszban szereplő meggyőző bizonyíték kellően alátámasztotta annak valószínűségét, hogy az uniós piacon dömpingelik az érintett országokból származó behozatalt. E meggyőző bizonyíték egy tágabb, 2013 októberétől 2014 szeptemberéig terjedő időszakot fedett le. Ezenkívül a dömping fennállása ideiglenesen megállapítást, majd véglegesen megerősítést nyert az eljárás vizsgálati időszaka, nevezetesen a 2014 áprilisától 2015 márciusáig terjedő időszak tekintetében is. Következésképp megerősítést nyert, hogy az importőröknek attól a naptól kezdve, amikor az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételre került az Európai Unió Hivatalos Lapjában, tudomásuk volt vagy tudniuk kellett volna a dömpingről és a vélt kárról.

               (41)

               Azt is meg kell jegyezni, hogy kizárólag nyilvántartásba vételi kötelezettség alá tartozott behozatalra vethetők ki visszamenőleges hatállyal dömpingellenes vámok, és kizárólag abban az esetben, ha teljesülnek az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételek. Ebből adódóan nem állja meg a helyét az állítás, miszerint „minden egyes vizsgálat esetében” kivethetők visszamenőleges hatállyal vámok. Az Eurofer által rendelkezésre bocsátott és állítólagosan lényegtelen sajtójelentések kapcsán a Bizottság elismeri, hogy e cikkek nem kifejezetten a hidegen síkhengerelt acéltermékekkel foglalkoztak, ugyanakkor az érintett országokban működő exportáló acélgyártók árazási magatartásáról megbízható jelzésként szolgáltak. A sajtójelentéseket ezenkívül az előző preambulumbekezdésekben említett egyéb objektív tények figyelembevételével kell értékelni.

               (42)

               Az importőrök értesülésének kérdéskörével összefüggésben felsorakoztatott érveket tehát a Bizottság elutasítja.

               (43)

               A nyilvánosságra hozatalra reagálva egyes importőrök azt állították, hogy a dömpingről és a kárról való értesülés kérdéskörét annak fényében kell vizsgálni, hogy a visszamenőleges hatály „rendkívüli intézkedés”, és ez a vizsgálati hatósággal szemben komoly követelményeket támaszt, és/vagy hogy az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének c) pontját illetően az „importőrök értesülésére” vonatkozóan javasolt megközelítés túlzottan általános. Következtetésként ezért arra jutottak, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítés nem elegendő ahhoz, hogy az importőrök tudomást szerezzenek a dömping és a kár fennállásáról, vagy azok mértékéről. Az eljárás megindításáról szóló értesítés, amelyről az acélkereskedelmi sajtó széles körben beszámolt, valamint a panasz nyilvános változata, amelyet egyfelől megküldtek az ismert importőröknek és/vagy felhasználóknak, másfelől pedig a vizsgálat első napjától minden érdekelt fél rendelkezésére állt, együttesen egyértelműen (és igen részletesen) ismertették az alkalmazott módszertant, a felhasznált információforrásokat, valamint leszögezték, hogy a dömping és a kár mind Kína, mind Oroszország tekintetében magas szintű. A dömping mértékét ily módon a CIF-importár százalékos értékeként kifejezve közölték. A Bizottság egyébiránt a nyilvántartásba vételi rendelet (5)–(11) preambulumbekezdésében valamennyi érdekelt felet emlékeztette, hogy elegendő bizonyítékkal rendelkezik a dömpingről, a dömping mértékét és a vélt vagy megállapított kárt illetően. A Bizottság ezért megállapítja, hogy az importőröknek tudomásuk volt, vagy tudniuk kellett volna a dömping és a károkozás fennállásáról, vagy vélt fennállásáról. Az, hogy nem minden vizsgálat vezet dömpingellenes intézkedésekhez, nem jelenti egyszersmind azt, hogy a dömpingre és a kárra vonatkozó meggyőző bizonyítékot nem bocsátották az importőrök rendelkezésére. A Bizottság ezért meg van győződve, hogy az e kérdéskör támasztotta szükséges követelmények teljesültek.

               (44)

               Az orosz exportáló gyártók, továbbá az egyik importőr azt állította, hogy az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésnek c) pontja szerinti bizottsági megállapítás bizonyosan nem felel meg a dömpingellenes WTO-megállapodás 10. cikke (6) bekezdésének i) pontjában foglalt előírásnak, miszerint az importőrnek tudnia kellett volna arról, hogy az exportőr dömpingel, és az ilyen dömping kárt okoz. Ezenfelül azt állították, hogy elfogadhatatlan azon bizottsági értelmezés követése, mely szerint az „értesítésülésre” vonatkozó feltétel minden olyan esetben teljesül, amikor az eljárás megindításáról értesítést tesznek közzé. Azt állították továbbá, hogy a dömping értékelése összetett folyamat, amelynek velejárója a közzé nem tehető üzleti titkokhoz való hozzáférés.

               (45)

               Először is le kell szögezni, hogy a WTO valamennyi tagjának jogában áll saját körülményeihez igazítva megállapítani dömpingellenes eljárásait és gyakorlatait, feltéve, hogy azok nem ellentétesek a WTO normáival. A Bizottság úgy véli, hogy a vizsgálatindítás tekintetében igen magas szintű követelményeket követ, és – miként az a (43) preambulumbekezdésben is szerepel – a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján igen részletes, az érdekelt felek számára hozzáférhetővé tett vizsgálatot végzett a dömpingre és a kárra vonatkozóan. Az adatok e körébe tartoznak a vállalatspecifikus belföldi és exportárak, amelyeket az importőrök nehézség nélkül összehasonlíthattak az érintett országokból származó beszerzéseik áraival annak megállapításához, hogy ezen árak dömpingelt árak-e, illetve hogy milyen mértékű a dömping. Meg kell továbbá jegyezni, hogy – miként arra az (5) preambulumbekezdés is utalt – olyan kapcsolatban álló importőrök is nyújtottak be kitöltött kérdőívet, amelyek hozzáfértek a belföldi, illetve exportárakkal kapcsolatos vonatkozó adatokhoz. Azt is meg kell jegyezni, hogy a WTO szabályai nem követelik meg az importőröktől, hogy képesek legyenek részletes dömpingszámításokat végezni, hanem csak azt, hogy tudomásuk legyen az ilyen dömping mértékéről. Ezen túlmenően a különböző kármutatók elemzését, valamint az alákínálás és az áron aluli értékesítés részletes számításait szintén rendelkezésre bocsátották, ezek pedig azt jelezték, hogy e dömpingelt behozatal kárt okozna.

               (46)

               Az egyik importőr azt állította továbbá, hogy beszállítói biztosították afelől, hogy nem folytatnak dömpinget, amit azonban elmulasztottak alátámasztani. Ezt az állítást ezért el kell utasítani.

               (47)

               Az orosz exportáló gyártók kétségbe vonták a dömping tényére vonatkozó ténymegállapítást és jelezték, hogy az importőrök csak 2016. február 12-én szereztek tudomást az alaprendelet 18. cikkének alkalmazásáról és a dömping mértékéről. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az aktában rendelkezésre álló, említett információkból, nevezetesen az eljárás megindításáról szóló értesítésből és a panasznak az importőröknek megküldött vagy rendelkezésre bocsátott nyilvános változatából egyértelműen kiderült a dömping mértéke, és ezeket az információkat az ideiglenes intézkedések bevezetése csak megerősítette. Ezt az állítást ezért el kellett utasítani.

               (48)

               A Bizottság tehát e konkrét ügyben megerősíti, hogy az importőrök egyértelműen rendelkeztek arra vonatkozó bizonyítékkal, hogy a kínai és orosz exportőrök kárt okozó dömpinget folytatnak.

         2.2.   A behozatal jelentős mértékű további növekedése várhatóan komolyan rontja a végleges dömpingellenes vám javító hatását

               (49)

               Az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének d) pontja szerint feltétel, hogy a „vizsgálati időszak alatt károkat okozó behozatal szintjén túlmenően a behozatal jelentős mértékű további növekedése tapasztalható”.

         2.2.1.   A behozatal jelentős mértékű további növekedése

               (50)

               Az Eurostat adatai (8) alapján (amelyek az értékeléskor a 2016 márciusáig bezárólag álltak rendelkezésre) az érintett országokból érkező behozatal havi átlagvolumene a vizsgálati időszak alatt 118 912 tonnát tett ki. Az érintett országokból érkező behozatal havi átlagvolumene a vizsgálat megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő első teljes hónappal kezdődő és az ideiglenes intézkedések bevezetését megelőző utolsó teljes hónappal záruló időszakban (2015. június – 2016. január) 162 457 tonna volt, vagyis 37 %-kal meghaladta a vizsgálati időszakbeli értéket. Ugyanezen időszakra számítva a behozatal összvolumene 1 299 658 tonnát tett ki: Kínából 721 386 tonna, Oroszországból pedig 578 272 tonna érkezett. Ha az összehasonlítást a Kínából, illetve az Oroszországból érkező behozatali volumen havi átlagára külön-külön végezzük el, az azt mutatja, hogy Kína esetében a behozatali volumen havi átlaga 48 %-kal, Oroszország esetében 25 %-kal nőtt.

               (51)

               Amennyiben a vizsgálat megindítását követő első teljes hónappal kezdődő, és az ideiglenes intézkedések bevezetésének havát még magában foglaló időszak (azaz 2015. június–2016. február) az alap, akkor a behozatali volumen havi átlaga 150 673 tonna, amely 27 %-kal magasabb a vizsgálati időszakbeli értéknél. A Kínából és Oroszországból származó behozatal havi volumene 34 %-os, illetve 19 %-os növekedést mutatott.

               (52)

               A vizsgálat megindítását követő (2015 júniusától 2016 januárjáig tartó) időszakon belüli behozatallal kapcsolatban információkat szolgáltató 22 importőr és/vagy felhasználó behozatala az érintett országokból érkező összbehozatal 46 %-át képviselte. Az így kapott adatok azt mutatatták, hogy 2015 végére az érintett termék készletei ezen együttműködő importőrök és/vagy felhasználók esetében összesen 22 %-kal haladták meg a 2014 végi szintet. E ténymegállapítás amellett, hogy megerősíti a behozatal erőteljes növekedésének statisztikai adatokon alapuló ténymegállapítását, készletfelhalmozásra is utal.

               (53)

               A két elemzés egyaránt azt támasztja alá, hogy a behozatali volumen jelentős mértékben nőtt a vizsgálat megindítását követően.

               (54)

               Több orosz exportáló gyártó vitatta a következtetést, miszerint a behozatal növekedése jelentős mértékű volt, arra hivatkozva, hogy a „vezető hírmagyarázók és gyakorlati szakemberek” álláspontja szerint ahhoz a behozatal volumenbeli növekedésnek igazán tetemesnek kell lennie. E tekintetben először is azt kell megjegyezni, hogy a hivatkozott szakirodalom nem képezi a kemény jog részét, és semmiféle konkrét iránymutatással nem szolgál arra vonatkozóan, hogy mit kellene tetemes vagy jelentős mértéknek tekintetni, ami amúgy eseti vizsgálat alapján dől el.

               (55)

               A Bizottság ennek alapján meg van győződve arról, hogy a behozatal növekedése jelentős mértékűnek tekinthető, így ezt az állítást elutasítja.

               (56)

               Több orosz exportáló gyártó, valamint egy importőr is jelezte a Bizottság felé, hogy az Eurofer nyilvántartásba vétel iránti kérelmére vonatkozó elemzésében nem mérte fel kellőképpen az uniós szankcióknak az Oroszországgal folytatott kereskedelemre gyakorolt ideiglenes hatását. Ezzel kapcsolatban megjegyzendő, hogy az érintett termékre vonatkozóan nem voltak életben „szankciók” a nyilvántartásba vétel idején, ahogy sem a vizsgálati időszak alatt, sem azt követően, egészen az ideiglenes intézkedések 2016. február 12-én történő bevezetéséig nem is léteztek ilyen szankciók. Ezt az érvelést ezért a Bizottság elutasítja.

               (57)

               Az orosz exportáló gyártók a nyilvánosságra hozatalt követően benyújtott észrevételeikben újra felvetették ezt a kérdést, azt állítva, hogy annak ellenére, hogy az érintett termékre nem vonatkoztak „szankciók”, annak esetében, mivel az uniós vevők általában véve nem sok hajlandóságot mutattak az áru oroszországi beszerzésére, dominóhatás érvényesült. Ez az érvelés megalapozatlan. Emellett egyértelmű, hogy az érintett termék behozatalának a vizsgálati időszakot követő alakulását inkább a jelenlegi eljáráshoz kapcsolódó kérdések befolyásolták, semmint a más termékekre kivetett szankciók állítólagos dominóhatása. A szankciók tárgyát képező áruk egyértelműen meg lettek határozva, és így nem állítható, hogy a szankciók jelentős hatással lettek volna a vizsgálati időszakot követően tapasztalt kiemelkedő volumeningadozásokra.

               (58)

               Ezenkívül ugyanezen orosz exportáló gyártók és az orosz hatóságok is azzal érveltek, hogy a behozatal jelentős mértékű további növekedésének elemzésében az Eurofer érveit önkényesen kiválasztott időszakok összehasonlítására alapozta. Egy másik érdekelt fél szerint a hidegen síkhengerelt acéltermékek behozatali volumenének egyik hónapról a másikra tapasztalható rendkívüli volatilitása miatt bármilyen két időszak összehasonlítása drámaian eltérő eredményeket hozhat. Más szóval az Eurofer kérelmében szereplő adatok nem jelezték, hogy a „behozatal jelentős mértékű növekedése” állna fenn.

               (59)

               A nyilvántartásba vételhez vezető panaszban összehasonlításul szolgáló időszakok kiterjedt, a vizsgálati időszakot egyfelől követő, másfelől azzal átfedésben lévő időtávokat foglaltak magukban. Ezenkívül több érdekelt fél is más időszakokat javasolt a behozatal jelentős mértékű további növekedésének összehasonlító elemzéséhez, és mindegyikük ugyanarra a megállapításra jutott (vagyis a behozatal jelentős mértékű további növekedésére a vizsgálati időszakon belüli behozatali volumenhez képest). Az érvelést ezért a Bizottság elutasítja.

               (60)

               Több orosz exportáló gyártó 2016 januárjára, 2016 februárjára és 2016 márciusára vonatkozó számadatok benyújtása mellett azzal érvelt, hogy ami őket illeti, nem lehet a behozatal jelentős mértékű további növekedéséről beszélni. A Bizottság számára nem egyértelmű, hogy a beadványban miért csak bizonyos orosz exportáló gyártókra, és nem az Oroszországból érkező behozatal egészére vonatkozóan szerepeltettek számadatokat.

               (61)

               Való igaz, az (50) preambulumbekezdésben említett statisztikai adatok alacsonyabb havi behozatali volument jeleznek 2016. januárra, februárra és márciusra, azaz a behozatal nyilvántartása vételét, valamint – február egy része és március esetében – az ideiglenes intézkedések hatálybalépését követő időszakra. Ebben a tekintetben a következőket kell figyelembe venni. Egyfelől, ahogy az a nyilvántartásba vételi rendelet (9) preambulumbekezdésében is szerepel, a Bizottság a nyilvántartásba vétel iránti kérelmet a 2015 szeptemberéig tartó és azt magában foglaló időszakra vonatkozó elemzés alapján elemezte. Az elemzés többek között és meggyőző módon azt mutatta, hogy – még a vizsgálat megindítását követően is– megfigyelhető volt a behozatal szintjének jelentős növekedése, ami komolyan rontaná a dömpingellenes vám javító hatását (a nyilvántartásba vételi rendelet (5) preambulumbekezdése). A behozatal nyilvántartásba vételének alapjául szolgáló jelentős növekedés így csak részben érinti ugyanazt a behozatalt, mint amely alapján a Bizottság meghatározza, hogy ki kell-e visszamenőleges hatállyal vetni a vámot. Emlékeztetni kell arra, hogy ez utóbbi időszak a vizsgálat megindítását követő első teljes hónaptól (azaz 2015 júniusától) az ideiglenes intézkedések bevezetését megelőző utolsó teljes hónapot (azaz 2016 januárját) magában foglaló vagy az ideiglenes intézkedések bevezetésének hónapját (azaz 2016 februárját) magában foglaló időszakot öleli fel. Ezenkívül e sokkal hosszabb időszak során újfent a behozatal jelentős mértékű további növekedése volt tapasztalható a vizsgálati időszakhoz képest. Ezen a következtetésen mit sem változtat az a tény, hogy 2016. január, február és március folyamán az ezekből az országokból érkező behozatal volumene viszonylag alacsony volt.

               (62)

               Másfelől az érintett országokból érkező behozatal messze legmagasabb volumenét 2015 októberében, azaz a nyilvántartásba vétel elemzési időszakát követően regisztrálták, és a behozatal volumene 2015 novemberében még mindig nagyon magas volt a vizsgálati időszakhoz képest. A behozatal nyilvántartásba vételt követő, az exportáló gyártó által jelzett viszonylag mérsékelt szintjét így a nyilvántartásba vételt közvetlenül megelőző – csak a közelgő nyilvántartásba vétellel magyarázható – e csúcsponttal összefüggésben kell értékelni. Valószínű, hogy a nyilvántartásba vétel kérelmezése és végrehajtása nélkül nagyságrendileg hasonló összvolumen lett volna megfigyelhető, ugyanakkor a havi átlagnövekedés a 2015 októberében és novemberében tapasztalható kiugrás helyett egyenletesebb lett volna. A Bizottság a 10. cikk (4) bekezdésének d) pontja szerinti feltételek teljesülésének elemzése során nem tudja figyelmen kívül hagyni a tényt, hogy a behozatal nyilvántartásba vételének elemzési időszakát követő, de a tényleges nyilvántartásba vételt megelőző ezen időszak során jelentősen megnőtt a behozatal volumene.

               (63)

               Az egyik érdekelt fél szerint jóllehet a 2014. május és 2014. szeptember, illetve a 2015. május és 2015. szeptember közötti behozatali számadatok összevetése valóban a behozatal abszolút növekedését mutatja, az Eurofer figyelmen kívül hagyta az érintett termék behozatalának ciklikus jellegét és az uniós felhasználás alakulását. Ezt az érvelést nem támasztották alá kellő bizonyítékokkal. Jogos azt állítani, hogy az érintett termék bizonyos mértékig az adott esetben változó gazdasági konjunktúrát követi. Ez azonban nem jelenti azt, hogy a hidegen síkhengerelt acéltermékek behozatala ciklikus mintát követne. Az érvelést a Bizottság elutasítja.

               (64)

               Az uniós felhasználás tendenciáját illetően meg kell továbbá jegyezni, hogy – miként az az ideiglenes rendelet (103)–(106) preambulumbekezdésében is kifejtésre került – a kötött felhasználás 4 %-kal, kismértékben nőtt, míg a szabadpiaci felhasználás 9 %-kal csökkent. Mivel az érintett termék behozatala a szabadpiaci verseny része, a Bizottság nem érti az érvelést.

               (65)

               A CISA sem értett egyet az Eurofer által kiválasztott időszakokkal. A CISA beadványában kifejtette, hogy a rendelés megerősítésétől számítva legalább négy-öt hónapig is eltarthat, míg az acéltermékek Kínából érkező behozatala megvalósul. Következésképpen az érintett termék 2015 májusa és szeptembere között megvalósult behozatala tulajdonképpen az ügy megindítása előtt létrejött szerződésekhez kapcsolódik.

               (66)

               Az alaprendeletnek megfelelően a behozatal ilyen jelentős mértékű további növekedése a vizsgálati időszak alatt károkat okozó behozatal szintjén túlmenően tapasztalható. Következésképpen a probléma értékelése a vizsgálat megindítása és az ideiglenes intézkedések közötti reprezentatív időszakon, valamint a vizsgálati időszakon alapul. A CISA érvelése csak tovább erősíti azt a ténymegállapítást, miszerint 2015 májusa és szeptembere között a behozatal jelentős mértékű további növekedése volt tapasztalható, hiszen a hatályos szerződésekből eredő időeltolódás ellenére is a behozatal jelentős mértékű további növekedése volt megfigyelhető az említett időszak során. Az érvelést ezért a Bizottság elutasítja.

               (67)

               Több érdekelt fél azt is megjegyezte, hogy a hidegen síkhengerelt acéltermékeket nem készletezik, hanem rendelésre gyártják.

               (68)

               Sajátosságaiból adódóan az érintett terméket jellemzően valóban nem készletezik hosszú ideig. Például bizonyos időjárási tényezők káros hatással lehetnek a termék minőségére. Ennek ellenére a Bizottsághoz nem érkezett annak a ténymegállapításnak az ellenkezőjét alátámasztó bizonyíték, hogy jelen ügyben az eljárás megindítását követően ténylegesen sor került készletfelhalmozásra. Hangsúlyozni kell, hogy a készletfelhalmozás jobbára nem szokványos gyakorlat, és akkor kerül rá sor, ha a piacon sajátos körülmények és/vagy kilátások jelentkeznek, például a szóban forgó termék jövőbeni árát illetően. Az a tény, hogy egy adott terméket jellemzően nem készleteznek, még nem jelenti azt, hogy ilyen körülmények és kilátások jelentkezése esetén ne kerülhetne sor készletfelhalmozására. A független és a kapcsolatban álló importőrök és/vagy felhasználók által az ideiglenes intézkedések bevezetését követően benyújtott számadatok alapján azt lehetett megállapítani, hogy a 2015 végi készletek 22 %-kal meghaladták a 2014 végieket. Következésképpen tekintettel arra, hogy nem érkezett annak a ténymegállapításnak az ellenkezőjét alátámasztó bizonyíték, hogy a behozatal jelentős mértékű további növekedése a készletfelhalmozás jele lehet, a Bizottság ezt az érvelést elutasítja.

               (69)

               A nyilvánosságra hozatalra válaszul az érdekelt felek megismételték állításukat, miszerint az érintett terméket jellemzően nem készletezik, hanem inkább rendelés alapján vásárolják meg. Egyfelől a hidegen síkhengerelt acéltermékeket nem kizárólag rendelésre gyártják, és az importőröket és/vagy felhasználókat még a főként rendelésre gyártott típusok esetében sem akadályozza meg ez abban, hogy a jövőbeni áremelkedésekre tekintettel készletfelhalmozás céljából nagyobb mennyiségeket vásároljanak. Ezenkívül a jelenlegi vizsgálat megindítása hatással volt a behozatali tevékenységre, miáltal – a bizonyítékok szerint – jelentősen megnövekedett a rendszerint behozott szokványos minőségi osztályok készletfelhalmozása. Emlékeztetni kell arra is, hogy a vizsgálat megindítását követő időszakon belüli behozatallal kapcsolatban információkat szolgáltató 22 importőr és/vagy felhasználó az érintett országokból érkező összbehozatal mindössze 46 %-át képviseli. Annak fényében, hogy a behozatal több mint felét képviselő importőrök és/vagy felhasználók nem nyújtották be a Bizottságnak a kért információkat, és tekintettel a vizsgálat megindítását követő hónapok során az Unióba érkező behozatal nagy volumenére, a Bizottság elegendő kielégítő bizonyíték birtokában van annak megállapításához, hogy ténylegesen sor került jelentős készletfelhalmozásra, és a beszerzett és felhasznált információk meglehetősen óvatos becsléssel szolgáltak a készletfelhalmozás szintjét illetően.

               (70)

               A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a vizsgálati időszakot követően a behozatal jelentős mértékű növekedése volt tapasztalható.

               (71)

               A nyilvánosságra hozatalra adott válaszukban az érdekelt felek azt állították, hogy a Bizottság jól bevált gyakorlata a vizsgálati időszakon és a nyilvántartásba vételi időszakon belüli behozatal összehasonlítása, amely szerint nem következett be növekedés a behozatal terén. Ugyanezen érdekelt felek arra is kitértek, hogy a Bizottság nem adott magyarázatot a gyakorlat ezen állítólagos megváltoztatására.

               (72)

               A Bizottság egyfelől megjegyzi, hogy korábbi gyakorlat (még ha létezne is ilyen gyakorlat, ami nem áll fenn, lásd a következő preambulumbekezdést) nem köti, kizárólag a Szerződések és a másodlagos jog objektív normái. Mindenesetre a Bizottság bármikor (például egy adott vizsgálat során felmerülő sajátos körülményekre tekintettel) megfelelően finomíthatja vagy formálhatja elemzését, feltéve, hogy kellően indokolja a változtatás okait. A Bizottság az általános tájékoztatóban kiterjedt gazdasági, jogi és szakpolitikai indoklást nyújtott a jelenlegi ügyben követett megközelítés alátámasztására (lásd a (11)–(32) preambulumbekezdést).

               (73)

               Másfelől azonban az importőr e gyakorlat állítólagos bizonyítékaként csak két korábbi ügyet tudott felhozni (napelemek és rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek), melyek egyike során sem vetettek ki visszamenőleges hatállyal vámokat. E körülmények között ezért azt nem lehet jól bevált gyakorlatnak tekinteni. Emellett szemben azzal, amit az említett érdekelt felek állítottak, a Bizottság a dömpingellenes vám visszamenőleges hatályú kivetésének szükségessége értékelésekor az (EU) 2015/1429 bizottsági végrehajtási rendeletben (9) elemezte a vizsgálat megindítását követő időszakokat. Ezenkívül ezen ügyek körülményeinek összessége nem volt összehasonlítható a jelenlegi ügyben fennálló körülményekkel. Például annak ellenére, hogy a behozatal szintje a nyilvántartásba vételi időszakban a havi átlagos adatot tekintve alacsonyabb volt, mint a vizsgálat megindítását követő időszak előtt, abszolút értékben véve ez a szint továbbra is nagyon jelentős volt a jelenlegi ügyben. Figyelemmel arra, hogy a Bizottság most állapítja meg első alkalommal, hogy a vizsgált ügy tényeire tekintettel visszamenőleges hatállyal kell vámokat kivetni, a (11)–(32) preambulumbekezdésben lefektetett elveket szigorúan követte a jelenlegi vizsgálat során. Következésképpen a Bizottság nemcsak a nyilvántartásba vételi időszak alatti behozatal szintjét elemezte, hanem figyelembe vette a vizsgálat megindítása és a nyilvántartásba vétel közötti időszak során megvalósult behozatalt is. Ez összhangban van az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének d) pontja rendelkezéseivel, amelyek – amint az a (21)–(25) preambulumbekezdésben kifejtésre kerül – felhatalmazzák a Bizottságot arra, hogy elemezze a vizsgálati időszakot követő időszakot, amely – a gyakorlatunk szerint – egy vizsgálat megindításától a nyilvántartásba vétel alkalmazásának lejártáig tart. Az elemzési időszak a joggal teljes összhangban álló ilyetén megállapítása lehetővé teszi a behozatal növekedésének és későbbi hatásának, valamint annak teljes körű értékelését, hogy mindez mennyiben képes rontani az intézkedések javító hatását.

               (74)

               A nyilvánosságra hozatalra adott válaszukban az orosz exportáló gyártók az Oroszországi Föderáció Gazdaságfejlesztési Minisztériumával együtt vitatták az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdésében meghatározott követelmények teljesülésének vizsgálatához alkalmazott összesített értékelésre vonatkozó (azaz a kínai és az orosz behozatalra egyaránt kiterjedő) bizottsági megközelítést. Ugyanakkor az alaprendelet nem tiltja a 10. cikk (4) bekezdésének összesített értelmezését, és az összesítés feltételei egyértelműen fennállnak ebben az ügyben. Ezenkívül szükség esetén külön elemzés készült az orosz és a kínai behozatalra, amelyek ugyancsak arra a következtetésre vezettek, hogy a behozatal jelentős mértékű további növekedése volt tapasztalható (lásd az (50) preambulumbekezdést), és nem utaltak arra, hogy az Oroszországi Föderációra vonatkozóan más megközelítést kellett volna alkalmazni. Ezt az állítást ezért a Bizottság elutasította.

         2.2.2.   A végleges dömpingellenes vám javító hatásának aláásása

   2.2.2.1.   Volumen és piaci részesedés

               (75)

               A behozatal jelentős mértékű növekedésének a végleges dömpingellenes vám javító hatására gyakorolt hatásának értékeléséhez a Bizottság a vizsgálati időszakot követő értékesítésekre vonatkozó kérdőívet küldött az Eurofernek és 5, mintába felvett uniós gyártónak. A Bizottság a vizsgálati időszakot követő időszak számadatait a 2015 áprilisától 2016 januárjáig terjedő időszakra kérte be (a vizsgálati időszakot követő kérdőív kiküldésének időpontjában ez volt a legfrissebb időszak).

               (76)

               Az ezúton kapott információk azt mutatják, hogy az uniós szabadpiaci felhasználás ebben az időszakban 14 %-kal növekedett, míg az uniós gyártók értékesítési volumene meglehetősen stabil maradt, és csak kismértékben, 3 %-kal nőtt. Következésképpen az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése (71 %-ról 64 %-ra) 7 százalékponttal tovább csökkent. Ez az uniós gazdasági ágazatot ért újabb kár egyértelmű jele.

               (77)

               Volumen tekintetében egyértelművé kell tenni, hogy a nyilvántartásba vételi időszak alatti behozatal szerepelt a „behozatal további növekedésének” értékelésében, és hogy a nyilvántartásba vételi időszak alatti behozatal önmagában csökkent a nyilvántartásba vétel előtti szintekhez képest, de változatlanul jelentős volumeneket tett ki.

               (78)

               Több fél is azt állította, hogy a behozatal nyilvántartásba vételi időszak alatti ilyetén csökkenése a nyilvántartásba vételi lépés sikerét bizonyítja. Ugyanakkor a nyilvántartásba vételi időszak alatti behozatal jelentős szintje (körülbelül 165 000 tonna) egyértelműen azt mutatja, hogy a nyilvántartásba vételi szakasz nem tántorította el az importőröket és/vagy felhasználókat, és amint a későbbiekben kifejtésre kerül, vámok visszamenőleges hatályú kivetésére van szükség ahhoz, hogy az intézkedések javító hatása ne sérüljön.

         2.2.2.2.   Árak és áralákínálás

               (79)

               Az Eurostat-adatok szerinti átlagos havi importár összehasonlításával megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszakot követő 11 hónap során a Kínából és Oroszországból származó behozatal átlagos havi importárai 13 %-kal és 12 %-kal csökkentek a vizsgálati időszak alatti átlagos havi importárakhoz képest.

               (80)

               Igaz, hogy ugyanebben az időszakban a nyersanyagárak is csökkentek. Ennek ellenére az elvégzett elemzés azt mutatja, hogy a nyersanyagárak csökkenése csak az értékesítési árak legfeljebb 4 %-os csökkenéséért tehető felelőssé. Azt a tényt, hogy ezek a jelentősen alacsonyabb importárak rontják a dömpingellenes vám javító hatását, az érintett országokból érkező behozatal átlagos importára és az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési ára közötti, a vizsgálati időszakra és a vizsgálati időszakot követő időszakra vonatkozó átfogó összehasonlítása illusztrálja. Az összehasonlítás 7 %-os alákínálást mutat a vizsgálati időszak alatt, míg azt követően az alákínálás 14 %-ra emelkedett.

               (81)

               Ezenkívül a nyilvántartási időszakban felszámolt importárak az uniós gyártók árainál nagyobb ütemben csökkentek. A szóban forgó időszakban (10) az átlagos importár Kína esetében 408 EUR volt (azaz 19 %-kal alacsonyabb a vizsgálati időszakban és 6 %-kal alacsonyabb a vizsgálat megindításától a nyilvántartásba vételig tartó időszakban (11) mért átlagos importárához képest), míg Oroszország esetében 371 EUR (azaz 24 %-kal alacsonyabb a vizsgálati időszakban és 15 %-kal alacsonyabb a vizsgálat megindításától a nyilvántartásba vételig tartó időszakban mért átlagos importárához képest). A két országot együtt nézve az átlagos importár 386 EUR volt a nyilvántartásba vétel idején (azaz 22 %-kal alacsonyabb a vizsgálati időszakban és 11 %-kal alacsonyabb a vizsgálat megindításától a nyilvántartásba vételig tartó időszakban mért átlagos importárához képest). Következésképpen a nyilvántartásba vételi időszak alatti alákínálás átlagosan mintegy 20 %-kal tovább növekedett.

               (82)

               A fentiekre tekintettel a Bizottság megállapítja, hogy a behozatal jelentős mértékű további növekedése – figyelemmel annak időzítésére, volumenére és az átlagárainak további csökkenésére – várhatóan komolyan rontja a végleges dömpingellenes vám javító hatását.

         2.2.2.3.   Készletfelhalmozás

               (83)

               Amint az az (52) preambulumbekezdésben is szerepel a Bizottság bizonyítékot talált a vizsgálat megindítása utáni készletfelhalmozásra. Tekintettel arra, hogy a készleten felhalmozott termékek valószínűleg végül az uniós piacon kötnek ki, a Bizottság megítélése szerint az ilyen készletfelhalmozás annak a további jele, hogy még a nyilvántartásba vétel után megvalósuló behozatal is rontja a vámok javító hatását.

               (84)

               Egyes érdekelt felek vitatták a készletfelhalmozásra vonatkozó érvelést, azt állítva, hogy az azzal kapcsolatos megállapítást nem támasztották alá bizonyítékok. Ugyanakkor egyértelmű, hogy a vizsgálati időszakot követően megvalósuló behozatal jelentősen nőtt a vizsgálat megindítását megelőző szintekhez képest, és az együttműködő importőrök és/vagy felhasználók a készletek növekedéséről számoltak be. Emellett a hidegen síkhengerelt termékek piacára a kereskedők és a végfelhasználók általi behozatal egyaránt jellemző. Függetlenül attól, hogy az árak a jelenlegi vizsgálat megindítását követő hónapokban visszaestek, a kereskedők és a felhasználók havi átlagos behozatali szintjük és készletszintjük növelésében voltak érdekeltek, amire sort is kerítettek. Ezért egyértelmű, hogy készletfelhalmozásra került sor.

               (85)

               Az importőrök egy csoportja azt állította, hogy korábban már bizonyítékkal szolgált arról, hogy készletszintje csökkenő tendenciát mutatott, és hogy a vizsgálat megindítását követő időszak során megvalósult vásárlásai célja nem a készletfelhalmozás volt. Ugyanaz az érdekelt fél azt állította, hogy a készletszintek összehasonlításának alapjául szolgáló időszakok nem voltak megfelelőek, mivel abból adódóan, hogy a bankok nem mutattak hajlandóságot a készletek finanszírozására, a 2014 végi készletek rendellenesen alacsonyak voltak. Végül azt állította, hogy a Bizottság nem bizonyította, hogy az érintett áruk még mindig készleten lennének, és jelezte, hogy a nyilvántartásba vételi időszak során vásárolt anyagok a várakozásai szerint eladásra kerültek az ideiglenes intézkedések bevezetése előtt. Ezzel kapcsolatban először is meg kell jegyezni, hogy a készletszintre vonatkozó értékelés egyedi eltéréseket mutathat az érintett terméket importáló vállalatok között. Ugyanakkor a Bizottság értékelése nem korlátozódhat egyes vállalatokra, és az aktában rendelkezésre álló adatok, így az importőrök szóban forgó csoportjára vonatkozó adatok 22 %-os növekedésről számolnak be. Másodsorban megjegyzendő, hogy az állítást a bankokat vagy a készletek volumeneit illetően nem támasztották alá bizonyítékokkal. Feltéve, hogy a finanszírozás rendelkezésre állására vonatkozó állítás továbbra is helytálló, a Bizottságban felmerül a kérdés, hogy az importőrök hogyan tudták finanszírozni a behozatalnak a vizsgálat megindítását követően bekövetkezett jelentős növekedését úgy, hogy nem kaptak hozzá finanszírozást. A fentiek alapján ezeket az állításokat el kell utasítani.

         2.2.2.4.   Következtetés

               (86)

               A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a behozatalnak a vizsgálati időszakot követően bekövetkezett jelentős mértékű növekedése komolyan rontotta a végleges dömpingellenes vám javító hatását.

         2.3.   További megjegyzések

               (87)

               Több orosz exportáló gyártó is előadta, hogy az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése nem támogatja külön az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételek tekintetében az összesített értékelést. Azt is előadták, hogy véleményük szerint a hidegen síkhengerelt acéltermékek orosz behozatala esetében nem teljesülnek a dömpingellenes vámok visszamenőleges hatályú kivetésének feltételei. Úgy, hogy az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdésében nincs utalás összesített értékelésre, a Bizottságnak nem lenne jogalapja ahhoz, hogy az Oroszországból érkező behozatalra visszamenőleges hatállyal végleges dömpingellenes vámokat alkalmazzon. Ennek fényében utalást tettek még a megkülönböztetésmentesség alapelvére is.

               (88)

               A Bizottság megismétli, hogy nem ért egyet azzal az érvvel, hogy a 10. cikk (4) bekezdésében meghatározott feltételek ne teljesülnének. Hangsúlyozni kell, hogy ebben az ügyben az érintett országok összesített és egyéni értékelése is azt mutatja, hogy a 10. cikk (4) bekezdésének feltételei mindkét országot illetően teljesülnek. Az érvelést ezért a Bizottság elutasítja.

               (89)

               Több érdekelt fél is előadta, hogy a nyilvántartásba vétel miatt az importőrök és/vagy felhasználók számára jogbizonytalanság alakult ki, amely káros hatással volt üzleti tevékenységükre. Megjegyezték továbbá, hogy a dömpingellenes vámoknak a nyilvántartásba vett behozatalra történő visszamenőleges hatályú kivetése tovább súlyosbítaná az azokat az uniós importőröket és/vagy felhasználókat érintő káros hatást, amelyek ésszerűen hagyatkoztak beszállítóikra, feltételezve hogy azok nem vesznek részt a dömpingben. Elhangzott érvként még az is, hogy a visszamenőleges hatályú intézkedések hátrányosak lennének az importőrök és/vagy felhasználók számára az olyan behozatal esetén, amelyre még az eljárás megindítása előtt jött létre szerződés.

               (90)

               Ezzel kapcsolatban a Bizottság megjegyzi egyfelől azt, hogy a vizsgálati hatóság azon jogáról, hogy bizonyos feltételek teljesülése esetén nyilvántartásba vegye a behozatalt, a vizsgálat megindításának alapjául szolgáló alaprendelet rendelkezik, és hogy az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdésében meghatározott jogi feltételek értelmezése mellett csak kivételes esetekben él nyilvántartásba vétellel. Ahogy a korábbiakban már kifejtésre került, a Bizottság megítélése szerint ebben az ügyben egyértelműen teljesültek a nyilvántartásba vétel feltételei. Másfelől a tényleges nyilvántartásba vételre csak hét hónappal a jelenlegi vizsgálat megindítását követően került sor. Következésképpen a nyilvántartásba vétel tárgya olyan behozatal, amely annak teljes tudatában valósult meg, hogy folyamatban van egy dömpingellenes vizsgálat, és annak eredményeként adott esetben dömpingellenes vámok kivetésére kerülhet sor. Ezenkívül a Bizottság hangsúlyozza, hogy az alaprendelet és a WTO dömpingellenes megállapodása egyaránt biztosítja a dömpingellenes intézkedések bizonyos feltételek teljesülése melletti lehetséges visszamenőleges hatályú alkalmazását.

               (91)

               A fentiekre tekintettel a Bizottság nem vitatja, hogy a behozatal nyilvántartásba vétele mint olyan bizonyos fokú jogbizonytalanságot teremthet az érintett importőrök és/vagy felhasználók számára, mivel nem eredményezi automatikusan az esetleges végleges vámok visszamenőleges hatályú beszedését. A Bizottság azt sem vitatja, hogy abban az esetben, ha végül vámokat vetnek ki visszamenőleges hatállyal a nyilvántartásba vett behozatalra, az hátrányosan érintheti azokat a feleket, amelyek a nyilvántartásba vétel – ideiglenes vámok kivetésével záruló – két hónapos időszaka alatt importálták a szóban forgó terméket. Ezzel együtt a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a nyilvántartásba vétel célja az, hogy elkerülhető legyen a vámok javító hatásának aláásása, amelyet például a nyilvántartásba vétel alatti jelentős behozatal idézhet elő azt követően, hogy a nyilvántartásba vétel előtt már sor került a behozatal jelentős növekedésére és a készletfelhalmozásra. Amennyiben a nyilvántartásba vétel eredménytelen – mivel a gazdasági szereplők nem vesznek tudomást a nyilvántartásba vétel formájában kiadott figyelmeztetésről – vámok visszamenőleges hatályú alkalmazása válik szükségessé annak biztosítása érdekében, hogy a vámok javító hatása a nyilvántartásba vétel után történő behozatal miatt ne szenvedjen további késedelmet. Valószínű, hogy a jelenlegi ügyben számos importőr és/vagy felhasználó a visszamenőleges vámok lehetséges kivetésére vonatkozó egyértelmű figyelmeztetésre tekintettel felhagyott a behozatallal, míg mások vállalták a kockázatot. A Bizottság ezért meg van győződve arról, hogy nem sértette meg a jogbiztonság elvét.

               (92)

               Ezenkívül, ha a nyilvántartásba vétel után a dömping befejeződik, az importőrök igényelhetik a befizetett vámok visszatérítését.

         2.4.   A visszamenőleges hatályú kivetésre vonatkozó következtetés

               (93)

               Az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének megfelelően dömpingellenes vámokat lehet visszamenőleges hatállyal kivetni, ha a behozatalt a 14. cikk (5) bekezdésének megfelelően nyilvántartásba vették, és a Bizottság lehetőséget biztosított az érintett importőröknek azzal kapcsolatos észrevételeik megtételére, hogy teljesülnek-e az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének feltételei.

               (94)

               A benyújtott észrevételek elemzését követően a Bizottság megállapítja, hogy az importőrök és/vagy felhasználók az eljárás megindításáról szóló értesítés 2015. május 14-i közzététele óta tudtak az állítólagos dömpingről és kárról, vagy arról tudniuk kellett volna. A vizsgálati időszak alatt kárt okozó behozatal szintjén túlmenően az érintett termék behozatali volumenének jelentős mértékű további növekedése volt tapasztalható a vizsgálat megindítását követően, méghozzá olyan árakon, amelyek még a vizsgálati időszak alatti áraknál is alacsonyabbak voltak. Az érintett termék ezen kiterjedt és alacsony árú mennyiségei már korábban is további negatív hatással voltak az árakra és az uniós gazdasági ágazat uniós piaci részesedésére. Mivel a behozatal volumene – a fenti árazási magatartással és a piaci részesedés fejleményeivel társulva – jelentős mértékű, és számottevően megnövekedett készletek mellett jelentkezik, a nyilvántartásba vételt követően megvalósult behozatal várhatóan komolyan rontja a végleges dömpingellenes vám javító hatását.

               (95)

               Ez alapján a Bizottság megállapítja, hogy az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdésében a végleges dömpingellenes vám visszamenőleges hatályú alkalmazására meghatározott feltételek teljesülnek. Ezért az (EU) 2015/2325 végrehajtási rendelet értelmében nyilvántartásba vételi kötelezettség alá tartozó érintett termékre végleges dömpingellenes vámot kell kivetni.

               (96)

               Az alaprendelet 10. cikkének (3) bekezdése értelmében a visszamenőleges hatállyal beszedendő vám mértékét az (EU) 2016/181 végrehajtási rendelettel kivetett ideiglenes vámok szintjén kell meghatározni, amennyiben azok alacsonyabbak az (EU) 2016/1328 bizottsági végrehajtási rendelet értelmében kivetett végleges vámoknál.

               (97)

               Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó, jelenleg az ex 7209 15 00 (TARIC-kód: 7209150090), 7209 16 90, 7209 17 90, 7209 18 91, ex 7209 18 99 (TARIC-kód: 7209189990), ex 7209 25 00 (TARIC-kód: 7209250090), 7209 26 90, 7209 27 90, 7209 28 90, 7211 23 30, ex 7211 23 80 (TARIC-kódok: 7211238019, 7211238095 és 7211238099), ex 7211 29 00 (TARIC-kódok 7211290019 és 7211290099), 7225 50 80 és 7226 92 00 KN-kód alá besorolt, síkhengerelt, vasból vagy ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból (kivéve azonban a rozsdamentes acélból) készült, bármilyen szélességű, hidegen hengerelt (hidegen tömörített), de tovább meg nem munkált, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélküli termékek, az (EU) 2015/2325 végrehajtási rendelet által nyilvántartásba vett behozatalára.
   A következő terméktípusok nem tartoznak az érintett termék fogalmába:

               —

               síkhengerelt, vasból vagy ötvözetlen acélból készült, bármilyen szélességű, bármilyen vastagságú termék, tekercsben vagy nem tekercsben, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), de tovább meg nem munkálva, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül, elektromos,

               —

               síkhengerelt, vasból vagy ötvözetlen acélból készült, bármilyen szélességű termék, kevesebb mint 0,35 mm vastagságú, tekercsben, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül, lágyított (ún. „feketelemez”),

               —

               síkhengerelt, más ötvözött acél, szilícium-elektromos acélból készült, bármilyen szélességű termék, valamint

               —

               síkhengerelt, ötvözött acél, gyorsacélból készült termék, hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), de tovább meg nem munkálva.

         (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

               Ország

               Vállalat

               Végleges vámtétel (%)

               TARIC-kiegészítő kód

               Kína

               Angang Steel Company Limited, Anshan

               13,7

               C097

               Tianjin Angang Tiantie Cold Rolled Sheets Co. Ltd., Tianjin

               13,7

               C098

               A mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok

               14,5

               Minden más vállalat

               16

               C999

               Oroszország

               Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC, Magnitogorsk

               18,7

               C099

               PAO Severstal, Cherepovets

               25,4

               C100

               Minden más vállalat

               26,2

               C999

         2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. július 29-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

      (2)  A Bizottság 2015. december 11–i (EU) 2015/2325 végrehajtási rendelete a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó hidegen síkhengerelt acéltermékek behozatalára vonatkozó nyilvántartásba vételi kötelezettség bevezetéséről (HL L 328., 2015.12.12., 104. o.).

      (3)  A Bizottság 2016. február 10-i (EU) 2016/181 végrehajtási rendelete a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó egyes hidegen síkhengerelt acéltermékek behozatalára vonatkozó átmeneti dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 37., 2016.2.12., 1. o.).

      (4)  A Bizottság 2016. július 29-i (EU) 2016/1328 végrehajtási rendelete a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó egyes hidegen síkhengerelt acéltermékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát).

      (5)  COM(2016) 155 final, 2016. március 16.

      (6)  Vizsgálóbizottsági jelentés: Egyesült Államok – Melegen hengerelt acél, 7.166. pont.

      (7)  A végleges vám visszamenőleges hatályú kivetésének egy másik feltételét a behozatalnak az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése szerinti nyilvántartásba vétele jelenti.

      (8)  Mivel az érintett termék többnyire teljes KN-kódok alá tartozik, az ex KN-kódok behozatali volumenét – csakúgy mint az uniós felhasználás ideiglenes szakaszbeli megállapításához (lásd az (EU) 2016/181 végrehajtási rendelet (99) preambulumbekezdését) – teljes körűen figyelembe vették a behozatal volumenének meghatározásához.

      (9)  A Bizottság 2015. augusztus 26-i (EU) 2015/1429 végrehajtási rendelete a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 224., 2015.8.27., 10. o.).

      (10)  Pontosabb statisztikák hiányában és a más statisztikai adatforrásokkal való tisztességes összehasonlítás biztosítása végett a nyilvántartásba vételi időszakra vonatkozó behozatali statisztikákat a 2015 decemberében és 2016 januárjában megvalósult behozatal alapján értékelték.

      (11)  Pontosabb statisztikák hiányában és a más statisztikai adatokkal való tisztességes összehasonlítás biztosítása végett a vizsgálat megindításától a nyilvántartásba vételig tartó időszakra vonatkozó behozatali statisztikákat a 2015 júniusa és novembere között megvalósult behozatal alapján értékelték.

      MELLÉKLET
      A mintába fel nem vett kínai együttműködő exportáló gyártók

                  Ország

                  Név

                  TARIC-kiegészítő kód

                  Kína

                  Hebei Iron and Steel Co., Ltd., Shijiazhuang

                  C103

                  Kína

                  Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handan

                  C104

                  Kína

                  Baoshan Iron & Steel Co., Ltd., Shanghai

                  C105

                  Kína

                  Shanghai Meishan Iron & Steel Co., Ltd., Nanjing

                  C106

                  Kína

                  BX Steel POSCO Cold Rolled Sheet Co., Ltd., Benxi

                  C107

                  Kína

                  Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi

                  C108

                  Kína

                  WISCO International Economic & Trading Co. Ltd., Wuhan

                  C109

                  Kína

                  Maanshan Iron & Steel Co., Ltd., Maanshan

                  C110

                  Kína

                  Tianjin Rolling-one Steel Co., Ltd., Tianjin

                  C111

                  Kína

                  Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd., Zhangjiagang

                  C112

                  Kína

                  Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd., Baotou City

                  C113


title: A Bizottság (EU) 2016/655 végrehajtási rendelete (2016. április 15.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Saucisson de l'Ardèche [OFJ])

text:
               28.4.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 114/4

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/655 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. április 15.)
   az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Saucisson de l'Ardèche [OFJ])
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Franciaország kérelmét, amely a 719/2011/EU bizottsági rendelet (2) alapján bejegyzett „Saucisson de l'Ardèche” oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul.

               (2)

               A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet (3) az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               (3)

               A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A „Saucisson de l'Ardèche” (OFJ) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosítása jóváhagyásra kerül.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. április 15-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Phil HOGAN

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

      (2)  A Bizottság 2011. július 20-i 719/2011/EU végrehajtási rendelete egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Saucisson de l'Ardèche [OFJ]) (HL L 193., 2011.7.23., 17. o.).

      (3)  HL C 437., 2015.12.29., 9. o.


title: A Bizottság (EU) 2017/1170 végrehajtási rendelete (2017. június 26.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

text:
                  1.7.2017

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 170/59

            A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1170 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
      (2017. június 26.)
      egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
      tekintettel az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 57. cikke (4) bekezdésére és 58. cikke (2) bekezdésére,
      mivel:

                  (1)

                  A 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

                  (2)

                  A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

                  (3)

                  Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 3. oszlopában feltüntetett indokok alapján a 2. oszlopban megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

                  (4)

                  Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni.

                  (5)

                  Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

            ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
      1. cikk
      A mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a Kombinált Nómenklatúrában a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.
      2. cikk
      Az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve három hónapig továbbra is felhasználható.
      3. cikk
      Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

         Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
         Kelt Brüsszelben, 2017. június 26-án.

               a Bizottság részéről,

               az elnök nevében,

            Stephen QUEST

               főigazgató

               Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság

         (1)  HL L 269., 2013.10.10., 1. o.

         (2)  A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

         MELLÉKLET

                     Árumegnevezés

                     Besorolás (KN-kód)

                     A jegyzékbe vétel okai

                     (1)

                     (2)

                     (3)

                     Az akkumulátorral működő, ujjbegyre helyezhető kompakt eszköz (ún. pulzoximéter) egy egységen belül tartalmaz egy elektromos processzort, egy pár fénykibocsátó diódát (LED), egy fotodiódát és egy LED kijelzőt (különböző kijelző funkciókkal). Emellett a készülék az akkumulátor töltöttségi szintjéről is szolgáltat adatot. Ezenkívül a túl magas vagy túl alacsony pulzusszám vagy véroxigénszint esetén működésbe lépő vészjelzővel, valamint egy „clip in” (felcsiptethető) ujjcsipesszel is felszerelt.
                     A készüléket nem invazív módszerként alkalmazzák a páciensek oxigéntelítettségének nyomon követésére. Emellett a pulzusszám optikai sugárzás révén történő mérésére is használják. A vizsgált személy ujjára történő felhelyezést követően a fénykibocsátó dióda két különböző hullámhosszúságú fénysugarat bocsát ki az ujjon keresztül a fotodióda irányába. A készülék a két hullámhosszúság elnyelésének változását méri, és ennek függvényében határozza meg/számítja ki az oxigéntelítettséget és pulzusszámot.
                     A készülék orvosi, kutatási, sport-, üzleti stb. célokra (pl. oxigénkamrák, oxigénben szegény közegben történő extrém hegymászás, mélytengeri merülés, továbbá pilóták, tűzoltók, űrhajósok által stb.) használható.
                     Lásd a képet (*1).

                     9018 19 10

                     A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1. és 6. általános szabály, valamint a 9018 , a 9018 19  és a 9018 19 10  KN-kódok szövege határozza meg.
                     A készülék a 9018  vtsz. hatálya alá tartozik, amely számos olyan eszközt és műszert foglal magában, amelyeket – az esetek döntő többségében – csak szakmai közegben használnak betegségek megelőzésére, kezelésére vagy műtétek végrehajtására. Az ide tartozó készülékek és műszerek lehetnek optikai készülékekkel felszereltek és működhetnek elektromos árammal is (lásd még a HR Magyarázat 9018  vtsz-hez tartozó magyarázatát). Noha az eszköz lakosság általi használata is megengedett, alkalmazása orvosi célokra történik, mivel az eszköz a „test élettani működéséről” nyújt olyan információkat, amelyek szükségessé tehetik ezek további, szakemberek általi elemzését.
                     Következésképpen optikai sugárzással működő fizikai vagy vegyi analízisre szolgáló készülékként és műszerként a 9027  vtsz. alá történő besorolása kizárt.
                     Ezért a 9018 19 10  KN-kód alá kell besorolni mint orvosi célokra használt, két vagy több fiziológiai jellemzőt egyidejűleg mérő készülék.

            (*1)  A kép csupán tájékoztató jellegű.


title: A Bizottság 1401/2013/EU végrehajtási rendelete ( 2013. december 18. ) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Yorkshire Wensleydale [OFJ])

text:
               21.12.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 349/60

         A BIZOTTSÁG 1401/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2013. december 18.)
   egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Yorkshire Wensleydale [OFJ])
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
                   (2) az Egyesült Királyság kérelmét a „Yorkshire Wensleydale” elnevezés bejegyzésére.

               (2)

               A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti kifogás, ezért a „Yorkshire Wensleydale” elnevezést be kell jegyezni,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2013. december 18-án.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,
         Dacian CIOLOȘ

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

      (2)  HL C 231., 2013.8.9., 20. o.

      MELLÉKLET
      A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

         1.3. osztály:   Sajtok

      EGYESÜLT KIRÁLYSÁG
      Yorkshire Wensleydale (OFJ)


title: A Bizottság (EU) 2017/364 végrehajtási rendelete (2017. március 1.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               2.3.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 55/10

         A BIZOTTSÁG (EU) 2017/364 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2017. március 1.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2017. március 1-jén.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            főigazgató

            Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET

         Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  EG

                  232,7

                  IL

                  149,3

                  MA

                  98,0

                  TR

                  92,9

                  ZZ

                  143,2

                  0707 00 05

                  MA

                  80,2

                  TR

                  196,9

                  ZZ

                  138,6

                  0709 91 00

                  EG

                  97,7

                  ZZ

                  97,7

                  0709 93 10

                  MA

                  53,4

                  TR

                  164,4

                  ZZ

                  108,9

                  0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

                  EG

                  43,8

                  IL

                  72,5

                  MA

                  45,0

                  TN

                  55,7

                  TR

                  75,0

                  ZZ

                  58,4

                  0805 50 10

                  EG

                  74,7

                  TR

                  71,7

                  ZZ

                  73,2

                  0808 30 90

                  CL

                  157,0

                  CN

                  100,4

                  ZA

                  108,2

                  ZZ

                  121,9

         (1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Bizottság (EU) 2015/1864 végrehajtási rendelete (2015. október 6.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Παφίτικο Λουκάνικο [Pafitiko Loukaniko] [OFJ])

text:
               20.10.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 275/1

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1864 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. október 6.)
   egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Παφίτικο Λουκάνικο [Pafitiko Loukaniko] [OFJ])
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
                   (2) Ciprus kérelmét a „Παφίτικο Λουκάνικο” (Pafitiko Loukaniko) elnevezés bejegyzésére.

               (2)

               A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Παφίτικο Λουκάνικο” (Pafitiko Loukaniko) elnevezést be kell jegyezni,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A „Παφίτικο Λουκάνικο” (Pafitiko Loukaniko) (OFJ) elnevezés bejegyzésre kerül.
   Az első albekezdésben említett elnevezés egy, a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. mellékletének 1.2. osztályába – Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.) – tartozó terméket azonosít.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. október 6-án.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Phil HOGAN

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

      (2)  HL C 189., 2015.6.6., 14. o.

      (3)  A Bizottság 2014. június 13-i 668/2014/EU végrehajtási rendelete a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).


title: A Bizottság (EU) 2016/985 végrehajtási rendelete (2016. június 7.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról [Agneau de Pauillac (OFJ)]

text:
               21.6.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 162/4

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/985 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. június 7.)
   az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról [Agneau de Pauillac (OFJ)]
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Franciaország kérelmét, amely a 637/2004/EK rendelettel (2) módosított 2400/96/EK bizottsági rendelet (3) alapján bejegyzett „Agneau de Pauillac” oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul.

               (2)

               A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet (4) az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               (3)

               A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az „Agneau de Pauillac” (OFJ) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosítása jóváhagyásra kerül.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. június 7-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Phil HOGAN

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

      (2)  A Bizottság 2004. április 5-i 637/2004/EK rendelete egyes elnevezéseknek az „Oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartása” elnevezésű nyilvántartásba való bejegyzése tekintetében a 2400/96/EK rendelet kiegészítéséről (Agneu de Pauillac és Agneu du Poitou-Charentes) (HL L 100., 2004.4.6., 31. o.).

      (3)  A Bizottság 1996. december 17-i 2400/96/EK rendelete egyes elnevezéseknek a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 2081/92/EGK tanácsi rendeletben előírt „Oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartása” elnevezésű nyilvántartásba való bejegyzéséről (HL L 327., 1996.12.18., 11. o.).

      (4)  HL C 61., 2016.2.17., 26. o.


title: A Bizottság 1187/2012/EU végrehajtási rendelete ( 2012. december 11. ) az al-Kaida hálózattal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 184. alkalommal történő módosításáról

text:
               12.12.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 338/23

         A BIZOTTSÁG 1187/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2012. december 11.)
   az al-Kaida hálózattal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 184. alkalommal történő módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az al-Kaida hálózattal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló, 2002. május 27-i 881/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjára és 7a. cikkének (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

               (2)

               2012. december 5-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy egy szervezetet felvesz az azon személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó jegyzékébe, amelyekre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

               (3)

               Az Európai Bizottság címét aktualizálni kell.

               (4)

               Ezért a 881/2002/EK rendelet I. és II. mellékletét ennek megfelelően aktualizálni kell.

               (5)

               Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek haladéktalanul hatályba kell lépnie,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 881/2002/EK rendelet a következőképpen módosul:

               (1)

               Az I. melléklet e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.

               (2)

               A II. melléklet e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

         2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2012. december 11-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

            a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat vezetője

      (1)  HL L 139., 2002.5.29., 9. o.

      I. MELLÉKLET
      A 881/2002/EK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:
      A „Jogi személyek, csoportok és szervezetek” rész a következő bejegyzéssel egészül ki:

         „Mouvement pour l’Unification et le Jihad en Afrique de l’Ouest (MUJAO). Címe: a) Mali; b) Algéria. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2012.12.5.”

      II. MELLÉKLET
      A 881/2002/EK rendelet II. melléklete az alábbiak szerint módosul:
      Az „Európai Közösségek” rész és az „Európai Közösség” bekezdés helyébe a következő rész és bekezdés lép:

         „Az Európai Bizottság címe az értesítések tekintetében:

                     European Commission

                     Service for Foreign Policy Instruments (FPI)

                     Office EEAS 02/309

                     B-1049 Bruxelles/Brussel (Belgium)

                     E-mail: relex-sanctions@ec.europa.eu”