title: A Bizottság (EU) 2020/379 végrehajtási rendelete (2020. március 5.) az Egyiptomból származó folytonosüvegrostszál termékek behozatalára vonatkozó ideiglenes kiegyenlítő vám kivetéséről

text:
                  6.3.2020

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 69/14

         A BIZOTTSÁG (EU) 2020/379 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2020. március 5.)
         az Egyiptomból származó folytonosüvegrostszál termékek behozatalára vonatkozó ideiglenes kiegyenlítő vám kivetéséről
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 12. cikkére és 24. cikke (1) bekezdésére,
         a tagállamokkal való konzultációt követően,
         mivel:
         1.   ELJÁRÁS

         1.1.   Az eljárás megindítása

                     (1)

                     Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2019. június 7-én az alaprendelet 10. cikke alapján szubvencióellenes vizsgálatot indított az Egyiptomból (a továbbiakban: érintett ország) származó folytonosüvegrostszál termékeknek az Európai Unióba (a továbbiakban: Unió) érkező behozatalára vonatkozóan. A Bizottság a vizsgálat megindításáról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés).

                     (2)

                     A Bizottság azt követően indította meg a vizsgálatot, hogy 2019. április 24-én az Európai Üvegrostgyártók Szövetsége (a továbbiakban: panaszos, APFE) panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyek termelése a folytonosüvegrostszál termékek teljes uniós termelésének több mint 25 %-át teszi ki. A panaszt támogató gyártók termelése a folytonosüvegrostszál termékek teljes uniós termelésének 71 %-át teszi ki.

                     (3)

                     A szubvencióellenes vizsgálat megindítása előtt a Bizottság értesítette Egyiptom kormányát (a továbbiakban: egyiptomi kormány) arról, hogy megfelelő módon dokumentált panasz érkezett a Bizottsághoz, és az alaprendelet 10. cikkének (7) bekezdésével összhangban konzultációra kérte fel az egyiptomi kormányt. Az egyiptomi kormány elutasította a konzultációra irányuló felkérést, ezért konzultációra nem került sor; mindazonáltal az egyiptomi kormány a vizsgálat megindításával kapcsolatban két ízben is küldött észrevételeket, először az eljárás megindításáról szóló értesítés közzététele előtt, másodszor pedig azt követően.

                     (4)

                     A Bizottság 2019. május 3-án külön dömpingellenes vizsgálatot indított az Egyiptomból és a Bahreinből származó, azonos módon meghatározott folytonosüvegrostszál termékek Unióba érkező behozatalára vonatkozóan. (3) A Bizottság 2019. december 12-én minden érdekelt felet tájékoztatott arról, hogy a vizsgálatot ideiglenes dömpingellenes vámok kivetése nélkül folytatja.

                     (5)

                     A vizsgálat megindítása előtt az egyiptomi kormány előadta, hogy a panasz sem a támogatásra, sem pedig a kárra vonatkozóan nem tartalmazott elegendő bizonyítékot az eljárás megindításához. A támogatással kapcsolatos észrevételeket az ügy nyilvánosan megtekinthető iratai között elhelyezett, a bizonyítékok elegendő voltáról szóló feljegyzés, a kárral kapcsolatosakat pedig e rendelet tárgyalja.

                     (6)

                     A vizsgálat megindítása után az egyiptomi kormány újabb észrevételeket küldött a Bizottságnak, amelyekben megismételte a támogatással kapcsolatos korábbi felvetéseit, egyúttal pedig az Egyiptomból érkező behozatal által okozott kárra vonatkozóan a panaszban foglalt állítások kapcsán is fogalmazott meg észrevételeket.

                     (7)

                     Az egyiptomi kormány elsőként elemezte az uniós piacon érvényes 2017-es és 2018-as árakra vonatkozóan a panaszban megadott adatokat, és kijelentette, hogy az EU-n belüli értékesítési árak nem estek vissza, az Egyiptomból érkező behozatal ára pedig mindössze 2 %-kal csökkent.

                     (8)

                     Ez az árelemzés azonban mindössze két évet hasonlított össze egymással a figyelembe vett időszakon belül, tehát nem vette figyelembe a panaszban foglalt összes adatot, amelyek teljes képet adnak az importárak és az EU-n belüli értékesítési árak alakulásáról, és amelyek csökkenő importárakról és stagnáló EU-n belüli értékesítési árakról tanúskodnak.

                     (9)

                     A Bizottság emellett felhívta a figyelmet az áraknak a (84)–(91) preambulumbekezdésben bemutatott tendenciáira, valamint a Bizottság által az adatok összessége alapján megfogalmazott következtetésekre.

                     (10)

                     Az egyiptomi kormány a panaszban bemutatott gazdasági mutatók elemzése alapján arra a következtetésre jutott, hogy ezek az adatok nem tanúskodnak jelentős kárról. A Bizottság eltérően értelmezi a panaszban foglalt adatokat, és egyértelműen azt érzékeli, hogy a 2016-tól 2018-ig folyamatosan csökkenő nyereség a kár meglétét mutatja.

                     (11)

                     A Bizottságnak a szóban forgó – makro- és mikrogazdasági – mutatókkal kapcsolatos részletes elemzése megtalálható a 4.4. szakaszban.

                     (12)

                     Ezt követően az egyiptomi kormány a jelentős kár más lehetséges okait is felsorolta, azt remélve, hogy a Bizottság ezekkel kapcsolatban rendelkezhet bizonyítékokkal. Állítása szerint a kárt a műszaki fejlesztés hiánya, az elégtelen termelési kapacitás, a kereslet szűkülése, a költségek megnövekedése és a más országokból érkező behozatal okozza.

                     (13)

                     A panasz már foglalkozott ezekkel a tényezőkkel, és bizonyítékokkal szolgált arra vonatkozóan, hogy az uniós gazdasági ágazat hajtott végre beruházásokat létesítményein, valamint hogy nem állt fenn ok-okozati összefüggés a más országokból érkező behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között.

                     (14)

                     A Bizottság mindezeket a tényezőket elemezte, ideiglenes ténymegállapításait az 5. szakasz mutatja be.

                     (15)

                     Emellett az Egyiptomból érkező behozatal által okozott kárral kapcsolatban egy uniós folytonosüvegrostszáltermék-felhasználókat tömörítő csoporttól is érkezett beadvány a Bizottsághoz.

                     (16)

                     A felhasználói csoport, amelynek tagjai névtelenek kívántak maradni, több kérdésben is fogalmazott meg észrevételeket: azzal kapcsolatban, hogy 2015-ben nem következett be kár; az Egyiptomból érkező behozatal volumenét illetően; arra vonatkozóan, hogy a behozatali volumen valószínűsíthetően nem fog tovább nőni; valamint a panaszban bemutatott gazdasági mutatók vonatkozásában.

                     (17)

                     A Bizottság mindezeket a tényezőket elemezte, ideiglenes ténymegállapításait a 4. szakasz mutatja be. A Bizottság megerősítette, hogy a vizsgálat megindításának eljárási szakaszában a panasz elegendő bizonyítékot tartalmazott a kárt okozó támogatás fennállásáról.

                     (18)

                     Az egyiptomi kormány és a Jushi Egypt emellett kijelentette, hogy a nyersanyagok importvámjának elengedése nem támogatás, hiszen ezek az importált termékek vagy egy az egyben, vagy pedig a feldolgozott termékbe beépítve újrakivitelre kerülnek.

                     (19)

                     A Bizottság megerősítette, hogy – különösen az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában és az ott hivatkozott I., II. és III. mellékletében foglalt feltételek teljesülése esetén – kizárólag a nyersanyagok importvámjának túlzott elengedése minősül kiegyenlíthető támogatásnak, és erre a kérdésre különös figyelmet fordított a vizsgálat során.

                     (20)

                     A Bizottság emellett megjegyezte, hogy az egyiptomi kormány észrevétele nem foglalkozott a termelőberendezések importvám alóli mentességével.

               1.2.   Az eljárás megindításáról szóló értesítés módosítása

                     (21)

                     A Bizottság 2020. február 12-én értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában az eljárás megindításáról szóló értesítés módosításáról. (4)

                     (22)

                     A Bizottság a vizsgálat során újabb bizonyítékokat tárt fel olyan lényeges támogatások létezéséről, amelyekkel a 2019. június 7-i értesítés (az eljárás megindításáról szóló értesítés) nem foglalkozott mindenre kiterjedően.

                     (23)

                     A Bizottság újabb bizonyítékokat tárt fel különösen olyan kedvezményes kölcsönökkel kapcsolatban, amelyeket a Jushi Egypt részére kínai állami tulajdonban lévő vagy állami ellenőrzés alatt álló jogalanyok nyújtottak közvetlenül és/vagy a Jushi Egypt kínai népköztársaságbeli székhelyű anyavállalatán keresztül közvetett módon.

                     (24)

                     A Bizottság által feltárt bizonyítékok arra utalnak, hogy ezek a kölcsönök olyan pénzügyi hozzájárulást tartalmaznak, amelyek betudhatók lehetnek az egyiptomi kormánynak, és amelyek gazdasági előnyhöz juttatják az érintett termék exportáló gyártóját.

                     (25)

                     A vizsgálat során a Bizottság az Egyiptom és a Kínai Népköztársaság közötti együttműködés más olyan szempontjait is azonosította, amelyek további, az eljárás megindításáról szóló értesítésben már említett támogatások, például a megfelelő díjazásnál alacsonyabb összeg megfizetése ellenében nyújtott földterületek szempontjából lényegesek lehetnek.

                     (26)

                     Ezért a Bizottság az alaprendelet 10. cikkének (7) bekezdésével összhangban úgy döntött, hogy kiterjeszti a folyamatban lévő vizsgálatot ezekre a támogatásokra, és ennek megfelelően módosítja a 2019. június 7-i értesítést. Erről a kérdésről a Bizottság feljegyzést helyezett el az ügy iratai között, és a szóban forgó további támogatásokkal kapcsolatban konzultációra kérte fel az egyiptomi kormányt.

               1.3.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

                     (27)

                     A támogatásra és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2018. április 1-jétől 2019. március 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kárra vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2016. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. A Bizottság az indokolt esetekben a vizsgálati időszakot követő időszak adatait is megvizsgálta.

               1.4.   Nyilvántartásba vétel

                     (28)

                     A Bizottság az érintett termék behozatalaira az (EU) 2020/199 bizottsági végrehajtási rendelettel (5) (a továbbiakban: a nyilvántartásba vételt elrendelő rendelet) az alaprendelet 24. cikkének (5a) bekezdése alapján a háromhetes előzetes tájékoztatási időszak vonatkozásában nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be.

               1.5.   Érdekelt felek

                     (29)

                     A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett a vizsgálat megindításáról külön tájékoztatta a panaszost, a többi ismert uniós gyártót, az ismert exportáló gyártókat és az egyiptomi kormányt, az ismert importőröket, beszállítókat és felhasználókat, a kereskedőket, valamint az érintettként ismert szervezeteket, és felkérte őket az abban való részvételre.

                     (30)

                     Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket fogalmazzanak meg a vizsgálat megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

                     (31)

                     Azokat az érdekelt feleket, amelyek a külön dömpingellenes vizsgálatban már együttműködtek, a Bizottság felkérte annak megerősítésére, hogy mindkét vizsgálatban együtt kívánnak működni, és amennyiben így tettek, a Bizottság mindkét vizsgálat tekintetében érdekelt félnek tekintette őket. Mindazonáltal a Bizottság a dömping- és a szubvencióellenes vizsgálatot két külön eljárásnak tekintette, és felkérte az érdekelt feleket arra, hogy beadványaikban egyértelműen jelöljék meg, hogy azok a dömpingellenes vizsgálathoz, a szubvencióellenes vizsgálathoz vagy mindkettőhöz tartoznak-e.

               1.6.   Mintavétel

                     (32)

                     A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 27. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

               1.6.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

                     (33)

                     A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát azon legnagyobb reprezentatív termelési volumen alapján választotta ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt észszerűen megvizsgálható volt. Az eredetileg kiválasztott minta megegyezett az ugyanezen termék Egyiptomból és Bahreinből érkező behozatalára vonatkozó külön dömpingellenes vizsgálat keretében kiválasztott mintával.

                     (34)

                     A minta kiválasztásával kapcsolatban nem érkezett észrevétel.

               1.6.2.   Mintavétel az importőrök körében

                     (35)

                     Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására.

                     (36)

                     mivel mindössze két független importőr nyújtott be kitöltött mintavételi űrlapot, a Bizottság nem végzett mintavételt.

                     (37)

                     A külön dömpingellenes vizsgálatban a Bizottság ezt a két importőrt helyszíni vizsgálatra is kijelölte.

               1.6.3.   Mintavétel az Egyiptomban működő exportáló gyártók körében

                     (38)

                     A Bizottság az Egyiptomban működő exportáló gyártók körében nem végzett mintavételt, mert az érintett terméknek Egyiptomban egyedül a Jushi csoport az exportáló gyártója.

               1.6.4.   Kitöltött kérdőívek és ellenőrző látogatások

                     (39)

                     A Bizottság az egyiptomi kormánynak, az exportáló gyártónak, a mintában szereplő három uniós gyártónak és a két független importőrnek küldött kérdőívet. A Bizottság összeállított egy kérdőívet a felhasználók számára is, amelyet azok a beadvány benyújtása helyett kitölthettek.

                     (40)

                     A Bizottság az egyiptomi kormánytól, az exportáló gyártótól, a mintában szereplő összes uniós gyártótól, valamint mindkét független importőrtől megkapta a kitöltött kérdőívet. A felhasználóktól két kitöltött kérdőív érkezett.

                     (41)

                     A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott a támogatás, az abból eredő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához. A Bizottság – más érintett egyiptomi minisztériumok tisztviselőinek jelenlétében – ellenőrző látogatást tett az egyiptomi kormány, a Szuezi Gazdasági Övezetet felügyelő egyiptomi főhatóság, valamint a beruházásokért és a szabadkereskedelmi övezetekért felelős egyiptomi főhatóság helyiségeiben.

                     (42)

                     A panaszosok által a makrogazdasági mutatók céljára gyűjtött adatok helytállóságát és az alkalmazott módszertant a Bizottság az alaprendelet 26. cikke alapján, a panaszosok jogi képviselőinek helyiségeiben tett ellenőrző látogatás keretében ellenőrizte.

                     (43)

                     Az alaprendelet 26. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor:

                                       uniós gyártók és velük kapcsolatban álló vállalatok

                                             —

                                             3B Fibreglass, Battice, Belgium,

                                             —

                                             Johns Manville Slovakia a.s., Trnava (Nagyszombat), Szlovákia,

                                             —

                                             European Owens Corning Fibreglass SPRL, Watermael-Boitsfort, Belgium;

                                       független importőrök az Európai Unióban

                                             —

                                             Euroresins UK Limited, Ellesmere Port, Egyesült Királyság,

                                             —

                                             Helm AG, Hamburg, Németország;

                                       független felhasználók az Európai Unióban

                                             —

                                             Polykemi, Ystad, Svédország,

                                             —

                                             „A” jelű vállalat; (6)

                                       az egyiptomi exportáló gyártó és vele kapcsolatban álló vállalatok

                                             —

                                             Jushi csoport:

                                                         —

                                                         Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E., Egyiptom,

                                                         —

                                                         Jushi France SAS, Franciaország,

                                                         —

                                                         Jushi Italia srl, Olaszország,

                                                         —

                                                         Jushi Spain SA, Spanyolország.

               2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

         2.1.   Vizsgált termék

                     (44)

                     A vizsgálat tárgyát képező termék: a legfeljebb 50 mm hosszúságú vágott üvegrostszál („vágott szál”); az üvegrost előfonat, kivéve azokat a bevonattal ellátott impregnált üvegrost előfonatokat, amelyek izzítási vesztesége (az ISO 1887 szabvány szerint meghatározva) 3 %-nál nagyobb („előfonat”); valamint az üvegrostszálból készült szövedék, kivéve az üveggyapotból készült szövedéket („szövedék”; a továbbiakban együtt: vizsgált termék). A vizsgált termék „üvegrost erősítés” és „GFR” néven is ismeretes.

                     (45)

                     Az érintett termék az Egyiptomból származó vizsgált termék.

                     (46)

                     Az érintett termék jelenleg a 7019 11 00, ex 7019 12 00 és 7019 31 00 KN-kódok (TARIC-kódok: 7019120022, 7019120025, 7019120026 és 7019120039) alá tartozik.

               2.2.   A hasonló termék

                     (47)

                     A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

                                 a)

                                 az érintett termék;

                                 b)

                                 az Egyiptomban gyártott és az egyiptomi belföldi piacon értékesített termék;

                                 c)

                                 az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

                     (48)

                     Ezért a Bizottság megállapította, hogy e vizsgálat alkalmazásában ezek a termékek az alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében hasonló termékek.

               3.   TÁMOGATÁS

         3.1.   A vizsgálat hatálya alá tartozó támogatások és támogatási programok

                     (49)

                     A rendelkezésre álló – köztük a panaszban, az eljárás megindításáról szóló értesítésben és a Bizottság által összeállított kérdőívre adott válaszokban szereplő – információk alapján a Bizottság az egyiptomi kormány által nyújtott állítólagos támogatást a következő támogatásokra kiterjedően vizsgálta:

                                 —

                                 kedvezményes kölcsönök, hitelkeretek, más finanszírozás, biztosítás és garanciák,

                                 —

                                 elmaradt bevételek a közvetlen adókkal kapcsolatos adómentességi és adócsökkentési programok következtében:

                                             —

                                             társaságiadó-kedvezmény a különleges gazdasági övezetben működő vállalkozások részére,

                                 —

                                 elmaradt bevételek a közvetett adókkal és az importvámokkal kapcsolatos programok következtében:

                                             —

                                             mentesség a hozzáadottérték adó (a továbbiakban: héa) alól és importvám-visszatérítés az importált berendezések igénybevétele után,

                                             —

                                             mentesség a héa és az importvám alól az exportált késztermékben felhasznált importált anyagok után,

                                 —

                                 az állam által a megfelelő díjazásnál alacsonyabb összeg megfizetése ellenében nyújtott áruk és szolgáltatások:

                                             —

                                             az állam által a megfelelő díjazásnál alacsonyabb összeg megfizetése ellenében nyújtott villamos energia,

                                             —

                                             az állam által a megfelelő díjazásnál alacsonyabb összeg megfizetése ellenében nyújtott földterület.

               3.2.   Bevezetés

                     (50)

                     Az állítólagos egyiptomi támogatás a szuezi kínai–egyiptomi gazdasági és kereskedelmi együttműködési övezetben (a továbbiakban: szuezi együttműködési övezet) működő Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E.-t (a továbbiakban: Jushi Egypt) érinti. Az övezet teljes területe 7,34 km2, és egyfelől egy 1,34 km2 kiterjedésű kiindulási területből, másfelől pedig egy 6 km2 kiterjedésű bővítési területből áll.

                     (51)

                     Az egyiptomi kormány 2002-ben egy nagyobb, 20 km2 kiterjedésű, a Szuezi-öböl északnyugati partvidékén fekvő, a szuezi együttműködési övezetet is magában foglaló területet különleges gazdasági övezetté nyilvánított. (7) Ennek következtében a különleges gazdasági övezetekről szóló 83/2002. sz. egyiptomi törvény (a továbbiakban: 83/2002. sz. törvény) a szuezi együttműködési övezetre is alkalmazandóvá vált.

                     (52)

                     Egyiptom 2014-ben meghirdette a „Szuezi-csatorna mentén fekvő folyosó fejlesztési tervét”. E terv keretében a különleges gazdasági övezet 2015-ben hivatalosan részévé vált a még nagyobb, a Szuezi-csatorna körül fekvő területeket teljes egészében magában foglaló, 461 km2 kiterjedésű Szuezi-csatornai Gazdasági Övezetnek (a továbbiakban: szuezi csatornaövezet). Jelenleg ez a teljes terület a többször módosított 83/2002. sz. törvény értelmében különleges gazdasági övezetnek minősül. (8) Különleges övezetről lévén szó az ott működő vállalkozások kedvezményes elbánásban részesülnek, amelynek részleteit az alábbiakban, az egyes támogatási programok elemzése kapcsán mutatjuk be.

               3.3.   Hozzáadottértékadó-mentesség és importvám-visszatérítés az importált berendezések után

                     (53)

                     A program a szuezi csatornaövezetben működő vállalatok által a termelési folyamatban felhasznált berendezések behozatala után nyújt mentességet a héa és az importvám megfizetése alól.

               3.3.1.   Elemzés

                     (54)

                     A program jogalapja:

                                 a)

                                 83/2002. sz. törvény a különleges gazdasági övezetekről (a továbbiakban: 83/2002. sz. törvény);

                                 b)

                                 az Egyiptomi Arab Köztársaság elnökének rendelete a különleges gazdasági övezetekről szóló 83/2002. sz. törvény egyes rendelkezéseinek módosításáról szóló 27/2015. sz. törvényről (a továbbiakban: 27/2015. sz. törvény);

                                 c)

                                 a 2017. évi 72. sz. törvénnyel kihirdetett beruházási törvény;

                                 d)

                                 a miniszterelnök 2310/2017. sz. határozattervezete a 2017. évi 72. sz. törvénnyel kihirdetett beruházási törvény végrehajtási szabályainak megállapításáról;

                                 e)

                                 a 2016. évi 67. sz. törvénnyel kihirdetett hozzadottértékadó-törvény;

                                 f)

                                 a pénzügyminiszter 66/2017. sz. rendelete a hozzadottértékadó-törvény végrehajtási szabályairól.

               3.3.2.   A vizsgálat ténymegállapításai

                     (55)

                     A 27/2015. sz. törvénnyel módosított 83/2002. sz. törvény 22. cikke szerint a szuezi csatornaövezet a pénzügyminiszter rendeletével létrehozott külön vámterület része. A külön vámterület az övezetért felelős hatóság elnöke által létrehozott fővámbizottság felügyelete alatt működik.

                     (56)

                     A 83/2002. sz. törvény 42. cikke szerint az importált berendezések, szerszámok és készülékek adó- és vámmentesek, ha a szuezi csatornaövezetben engedélyezett tevékenység keretében előállított áruk vagy szolgáltatások céljára használják őket fel. Ezzel szemben, mivel a szuezi csatornaövezetben nem csak kizárólag exportra termelő vállalatok működnek, teljes adó- és vámfizetési kötelezettség áll fenn abban az esetben, ha a terméket a belföldi piacon, az övezeten kívül bocsátják forgalomba.

                     (57)

                     Végezetül a vonatkozó jogszabályok szerint a szuezi csatornaövezeten kívül működő vállalatoknak a felhasznált eszközök utáni héát előzetesen ki kell fizetniük, majd pedig összegét levonhatják a belföldi értékesítés után fizetendő héa összegéből, illetve visszaigényelhetik a késztermék exportálásakor.

                     (58)

                     A szuezi csatornaövezetben működő vállalatoknak az import után nem keletkezik héafizetési kötelezettségük, ahogyan azt a Pénzügyminisztérium és a szuezi csatornaövezetet felügyelő főhatóság között ebben a kérdésben létrejött egyetértési megállapodás rögzíti.

                     (59)

                     A Bizottság megállapította, hogy a Jushi Egypt 2017 óta és a vizsgálati időszak teljes egészében valóban nem fizetett héát és importvámot az importált berendezések után. A vállalat 2017 előtt ténylegesen fizetett importvámot és héát, illetve általános forgalmi adót (9) az importált berendezések után, tekintettel arra, hogy akkor még nem a szuezi csatornaövezetben működött. Attól fogva azonban, hogy 2017-ben a szuezi csatornaövezetben alkalmazandó adószabályok és közigazgatási rendelkezések hatálya alá került, a Jushi Egypt az övezeten belül kedvezményes adóügyi elbánásban részesül, ideértve a héa- és a vámmentességek alkalmazását is.

                     (60)

                     Egyiptomban azok a vállalatok, amelyek 5 %-os héa mellett gépeket vásárolnak, az őket megillető összegeket főszabályként beszámíthatják a jövőbeli befizetéseikbe. (10) Ha azonban a beszámítható összegek egyenlege több mint 6 egymást követő adóügyi időszakban (hónapban) pozitív, ami az erőteljes exporttevékenységet folytató vállalatok esetében mindig így van, mert ezek a vállalatok nem tudják az anyagok utáni héát beszámítani a jövőbeli befizetéseikbe, a nyilvántartásba vett személynek írásos kérelmet kell benyújtania a beszámítható összegek egyenlegének megjelölésével. Az egyiptomi adóhatóságnak ellenőriznie kell az egyenleg helytállóságát, és a kérelem benyújtását követő 45 napon belül vissza kell térítenie a kérdéses összeget.

                     (61)

                     A vizsgálat keretében azonban megállapítást nyert, hogy a gyakorlatban az egyiptomi kormány nem téríti vissza az előzetesen befizetett héát, tehát az adó tényleges költséget jelent az érintett vállalatok számára. A Jushi Egypt 2016–2018-os adóköveteléseinek elemzése alapján a Bizottság megállapította, hogy az egyiptomi kormány több év elteltével is tartozik a vállalatnak, (11) és a Jushi Egypt megerősítette, hogy már nem számít a visszatérítésre. (12)

                     (62)

                     Figyelembe kell azt is venni, hogy mivel a termékek – köztük a vizsgált termék – gyártásához felhasznált berendezések minden valószínűség szerint teljes hasznos élettartamuk alatt Egyiptom területén üzemelnek anélkül, hogy újraexportálnák vagy belföldön értékesítenék őket, nincs más észszerű magyarázata annak, hogy miért jogosítanak fel vásárláskor vám- és héamentességre, mint hogy a kormányzat előnyhöz kívánja juttatni a szuezi csatornaövezetben működő vállalatokat. Ezért ez a mentesség elmaradt bevételt keletkeztet az indokolatlanul be nem fizetett vám és héa miatt, tekintettel arra, hogy a berendezés a vizsgált termék helyi előállítását szolgálja, és a szuezi csatornaövezeten kívüli gyártóknak rendes körülmények között kell vámot és héát fizetniük ugyanilyen esetben.

                     (63)

                     A fentiek miatt azóta, hogy 2017-ben a szuezi csatornaövezetben alkalmazandó különleges szabályozásból fakadó kedvezményes elbánás hatálya alá került, a Jushi Egypt de facto héamentességet élvez, amikor gépeket importál. Ez a mentesség elmaradt bevétel, hiszen, mint az előzőekben bemutattuk, a héa visszatérítését előíró jogszabály ellenére lényegében nincs arra utaló bizonyíték, hogy az egyiptomi kormány a múltban a gépek után befizetett héát visszatérítette volna a Jushi Egyptnek. A rendelkezésre álló bizonyítékok tényszerűen is azt jelzik, hogy a Jushi Egypt nem kapott ilyen visszatérítést, amíg az övezeten kívül működött.

                     (64)

                     A szuezi csatornaövezetben működő vállalatok, amelyek nem fizetik be előzetesen a héát, de facto héamentességben részesülnek, azaz a héa nem merül fel náluk tényleges költségként, emellett pedig a héa-visszatérítés igénylésével, illetve a héakövetelések beszámításával kapcsolatos adminisztratív terhek alól is mentesülnek. Ugyanez a következtetés még egyértelműbben fogalmazható meg az importált berendezések utáni importvám befizetése alóli mentesség vonatkozásában.

               3.3.3.   Következtetés

                     (65)

                     A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a program az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében elmaradt bevételt jelent az egyiptomi kormány számára, és ennélfogva pénzügyi hozzájárulást képez, hiszen a jogosult vállalkozásoknak nem kell befizetniük az egyébként fizetendő héát és/vagy vámokat. A program emellett az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében gazdasági előnyt juttat a kedvezményezett vállalatoknak, hiszen azok kedvezőbb pénzügyi helyzetbe kerülnek, mint amelyben a program nélkül lennének. A program nélkül ezek a vállalatok a berendezés importálásakor befizetnék a héát és az importvámot.

                     (66)

                     A program az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi, tekintettel arra, hogy nem Egyiptom teljes egészére, hanem kizárólag a különleges gazdasági övezetekben, köztük a szuezi csatornaövezetben működő vállalatokra terjed ki. A támogatást odaítélő hatóság működését szabályozó jogszabály a program igénybevételét a különleges gazdasági övezetekben működő vállalatokra korlátozza.

               3.3.4.   A támogatás összegének számítása

                     (67)

                     A Bizottság e kiegyenlíthető támogatás összegét a vizsgálati időszakban a kedvezményezettnek juttatott gazdasági előny mértéke alapján számította ki. A kedvezményezettnek juttatott gazdasági előny mértéke megegyezik:

                                 a)

                                 a 2017 óta importált berendezések utáni azon vámösszeggel, amely alól a kedvezményezett mentesül. Annak biztosítása érdekében, hogy a kiegyenlített összeg kizárólag a vizsgálati időszakra vonatkozzon, a Bizottság a kedvezményezetteknek juttatott gazdasági előnyt a vállalat rendes számviteli eljárásait követve, a berendezés teljes hasznos élettartamára számolta el, kivéve egy eszközkategória esetében, amikor az elszámolási időszakot – a Bizottság szolgálatai által végzett ellenőrzéssel összhangban – a tényleges hasznos élettartam jobb figyelembevétele érdekében kiigazította.

                                 b)

                                 A de facto héamentesség formájában jelentkező elmaradt bevétel esetében a gazdasági előny megállapítása a vizsgálati időszak folyamán beszerzett importált berendezések után a vizsgálati időszakban elvileg fizetendő, de ténylegesen be nem fizetett héa teljes összegének felhasználásával történt.

                     (68)

                     Az e támogatástípus vonatkozásában az exportáló gyártó tekintetében a vizsgálati időszakra ideiglenesen megállapított támogatási mérték 0,78 % volt.

               3.4.   Hozzáadottértékadó-mentesség és importvám-visszatérítés az importált anyagok után

                     (69)

                     A 83/2002. sz. törvény szerint a különleges gazdasági övezetben működő vállalkozásoknak az importált anyagok után nem kell befizetniük az egyébként fizetendő vámot, forgalmi adót, valamint más adókat és díjakat, amennyiben az importált anyagok újrakivitelre, vagy pedig feldolgozott termékbe beépítve kivitelre kerülnek.

               3.4.1.   Jogalap

                     (70)

                     A program jogalapja:

                                 —

                                 83/2002. sz. törvény a különleges gazdasági övezetekről (a továbbiakban: 83/2002. sz. törvény),

                                 —

                                 a miniszterelnök 1625/2002. sz. rendelete a különleges gazdasági övezetekről szóló törvény végrehajtási szabályainak megállapításáról,

                                 —

                                 az Egyiptomi Arab Köztársaság elnökének rendelete a különleges gazdasági övezetekről szóló 83/2002. sz. törvény egyes rendelkezéseinek módosításáról szóló 27/2015. sz. törvényről (a továbbiakban: 27/2015. sz. törvény),

                                 —

                                 a 2017. évi 72. sz. törvénnyel kihirdetett beruházási törvény,

                                 —

                                 a miniszterelnök 2310/2017. sz. határozattervezete a 2017. évi 72. sz. törvénnyel kihirdetett beruházási törvény végrehajtási szabályainak megállapításáról,

                                 —

                                 a 2016. évi 67. sz. törvénnyel kihirdetett hozzadottértékadó-törvény,

                                 —

                                 a pénzügyminiszter 66/2017. sz. rendelete a hozzadottértékadó-törvény végrehajtási szabályairól.

               3.4.2.   A vizsgálat ténymegállapításai

                     (71)

                     A (46) preambulumbekezdésben már említett módon a szuezi csatornaövezet külön vámterület része. A 83/2002. sz. törvény 42. cikke szerint a külföldről importált nyersanyagok, fogyóeszközök, cserealkatrészek, valamint más anyagok és összetevők adó- és vámmentesek, ha a szuezi csatornaövezetben engedélyezett tevékenység keretében előállított áruk vagy szolgáltatások céljára használják őket fel. Ezzel szemben teljes adó- és vámfizetési kötelezettség áll fenn abban az esetben, ha a terméket a belföldi piacon, a szuezi csatornaövezeten kívül bocsátják forgalomba.

                     (72)

                     A vizsgálat keretében a Bizottság megállapította, hogy a 83/2002. sz. törvény említett cikkével összhangban a Jushi Egypt mentességet kapott a héa és az importvámok megfizetése alól minden olyan anyag esetében, amelyet az exportált késztermék (és különösen az érintett termék) gyártásában felhasznált.

                     (73)

                     A vámmentesség tekintetében ez a szabályozás megfelelni látszik az alaprendelet I. mellékletének i) pontjában ismertetett vámkedvezményrendszernek. Az I. melléklet i) pontja értelmében a helyettesítő vámkedvezményrendszerek exporttámogatást képezhetnek annyiban, amennyiben az importált felhasznált anyagokra eredetileg kivetett importteher vonatkozásában igényelt vámkedvezményen túlmenően többletvámkedvezményt eredményeznek.

                     (74)

                     Annak megállapítása érdekében, hogy az alaprendelet III. mellékletének II. pontja értelmében történt-e ilyen túlzott mértékű vámelengedés, a Bizottság további információkat kért az egyiptomi kormánytól egyfelől általában a vámvisszatérítési rendszerről, másfelől pedig a kísérő nyomonkövetési és ellenőrzési eljárások meglétéről és eredményes alkalmazásáról.

                     (75)

                     Az eredetileg kapott információk alapján úgy tűnt, hogy az egyiptomi kormány létrehozta a vámvisszatérítési rendszer nyomon követésének jogi keretét, és a szükséges körben gondoskodott a befizetett importvámok visszatérítéséről is. A Jushi Egyptnél tett ellenőrző látogatások során azonban a Bizottság megállapította, hogy ezt a keretet a gyakorlatban nem alkalmazták eredményesen.

                     (76)

                     A Jushi Egypt nem fizetett a vizsgálati időszakban importvámot (sem pedig héát) egyetlen anyagbeszerzése után sem, függetlenül attól, hogy az anyagokat belföldre vagy exportértékesítésre szánt késztermék előállítására használta-e fel. Rendesen a vámhatóság zárolt számláján el kell helyezni egy letétet, amelynek a terhére a vám időszakosan lehívható. Azonban a vizsgálati időszakban nem került sor ilyen letét elhelyezésére, és a hatóságok nem végeztek lehívást.

                     (77)

                     A vizsgálati időszak után a Jushi Egypt fizetett egy kisebb összeget az egyiptomi hatóságoknak, állítólag azért, hogy fedezze a belföldi értékesítések után kapott túlzott mértékű visszatérítést. A vállalat azonban nem mutatott be bizonyítékot arról, hogy a kifizetés valóban a belföldi értékesítések után kapott túlzott mértékű visszatérítést fedezte, sem arról, hogy az a vizsgálati időszakban megvalósított belföldi értékesítésekhez kapcsolódott. Mindazonáltal arra utaló bizonyítékok is voltak, hogy a Jushi Egypt kapott visszatérítést az importvám alóli mentesítés előtti időszakban fizetett importvámok után.

                     (78)

                     Az egyiptomi kormánnyal folytatott további egyeztetések után a Bizottság olyan kiegészítő információkhoz jutott, amelyek azt jelezték, hogy a vizsgálati időszakban a szuezi csatornaövezetben a vámok beszedése területén alkalmazott nyomonkövetési és ellenőrzési keret még kialakítás alatt állt. Például az importvámegyenlegek kiigazítását végző bizottság csak 2019-ben, a vámhatóság elnökének 158. sz. rendelkezése alapján jött létre, a vámellenőrző bizottság létrehozása 2019-ben még folyamatban volt, a vezetők kiválasztására irányuló eljárás pedig még meg sem indult. Ezért a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy nem működött eredményes és megfelelő vámvisszatérítési rendszer.

                     (79)

                     Továbbá az (50) preambulumbekezdésben már ismertetett módon az importált áruk után fizetendő héa alól a szuezi csatornaövezetben működő vállalatok előre mentességet kapnak, tehát azt nem kell előzetesen befizetniük. Az adóhatóság mindössze az utólagos héabeszedés jogát tartja fenn.

                     (80)

                     A vizsgálat arra is rámutatott, hogy a Jushi Egypt által a gyártási folyamatban felhasznált egyes olyan inputok esetében, amelyeket a vállalat Egyiptomban működő beszállítóktól szerzett be, az ügyletben felszámították a rendes héakulcs szerinti héát, annak ellenére, hogy a vállalat olyan különleges övezetben működik, amelyben rendesen nem kell héát fizetni. Ezekből az ügyletekből a Jushi Egyptnél beszámítható héaösszeg keletkezett. Hasonlóképpen a különleges övezeten belül működő vállalatok által egymásnak értékesített inputok esetében nem került felszámításra a belföldön esedékes héa, függetlenül attól, hogy az inputok segítségével előállított árukat exportálták-e, vagy belföldön értékesítették. A Jushi Egypt nem tudott beszámolni arról, hogy mely – belföldön beszerzett vagy importált – inputokat használta fel vagy fogyasztotta el az exportált termékek, és melyeket a belföldön értékesített termékek előállításához.

                     (81)

                     Mindezek a körülmények azt mutatják, hogy a különleges övezet nem klasszikus értelemben vett exportorientált feldolgozó övezet, és más Egyiptomban lévő különleges vámszabad területektől is eltér, tehát olyan egyedi, hibrid jellegű különleges övezetet képez, amely sajátosságainál fogva különbözik más övezetektől. A jelek szerint az övezetben nem érvényesülnek a gyakorlatban az alkalmazandó törvényi és rendeleti rendelkezések, ezért a Bizottság a ténymegállapításait ideiglenesen a gyakorlatban tapasztalt működési mechanizmusokra alapozta.

                     (82)

                     Emellett fontos az is, hogy az adórendszerrel és az övezetben alkalmazandó speciális adózási szabályokkal kapcsolatos igazgatási, ellenőrzési és jogérvényesítési feladatokat ellátó igazgatási hatóságok hiányában az övezet olyan sajátos területként működik, amelyben az ott letelepedett vállalatok teljes mértékben maguk választják meg, hogy mely szabályokat követik és melyeket nem, és ennek kapcsán semmiféle következménnyel nem kell számolniuk. Ezért az övezetben fennálló sajátos körülményekre való tekintettel a Bizottság a rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen úgy döntött, hogy az importált inputokkal kapcsolatos héamentességet attól függetlenül a héafizetés alóli de facto mentességnek tekinti, hogy az inputokat a későbbiekben exportált vagy belföldön értékesített végtermékekbe építik-e be.

               3.4.3.   Következtetés

                     (83)

                     Mindezek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az egyiptomi kormány a vámvisszatérítési rendszer kapcsán nem alkalmaz eredményes nyomonkövetési rendszert, és a rendszer alkalmazása az előző szakaszban kifejtett és a (73) preambulumbekezdésben összefoglalt megfontolások miatt nem tekinthető eredményesnek. A (68) és a (70) preambulumbekezdésben bemutatott módon a vizsgálat azt mutatta, hogy az egyiptomi kormány nem hozta létre az övezetben működő adóügyi kötelezettségekkel – és különösen az importált anyagok után fizetendő vámmal és héával – kapcsolatos igazgatási és jogérvényesítési feladatok ellátásáért felelős hatóságot.

                     (84)

                     A Bizottság megállapította továbbá, hogy az exportált késztermékek előállítása során felhasznált anyagokkal kapcsolatos, vámvisszatérítési rendszernek szánt rendszer olyan elmaradt bevételhez vezet, amely az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében kiegyenlíthető támogatásnak minősül, mert az importált felhasznált anyagokra eredetileg kivetett importteher vonatkozásában igényelt vámkedvezményen túlmenően többletvámkedvezményt eredményez. Az egyiptomi kormány ezen ügyletek további vizsgálatáról sem gondoskodott.

                     (85)

                     A szóban forgó túlzott vámelengedés az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi, tekintettel arra, hogy nem Egyiptom teljes egészére, hanem kizárólag a szuezi csatornaövezetben működő vállalatokra terjed ki.

                     (86)

                     Emellett az importált anyagokkal kapcsolatos de facto héamentesség az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében elmaradt bevételt jelent az egyiptomi kormány számára, és ennélfogva pénzügyi hozzájárulást képez, hiszen a jogosult vállalkozásoknak nem kell befizetniük az egyébként fizetendő héát. A program emellett az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében gazdasági előnyt juttat a kedvezményezett vállalatoknak. A program az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi, tekintettel arra, hogy a jogszabályok a héamentesség igénybevételét csak azon vállalatok számára teszik lehetővé, amelyek a szuezi csatornaövezetben működnek.

               3.4.4.   A támogatás összegének számítása

                     (87)

                     A Bizottság e kiegyenlíthető támogatás összegét a vizsgálati időszakban a kedvezményezettnek juttatott gazdasági előny mértéke alapján számította ki.

                     (88)

                     Az importvámok esetében a kedvezményezettnek juttatott gazdasági előny mértéke megegyezik a vizsgálati időszakban elvileg fizetendő és ténylegesen fizetett importvám különbségével.

                     (89)

                     Az elvileg fizetendő importvám összegének megállapítása során a Bizottság minden késztermék esetében azonos átlagos felhasználási tényezőket feltételezett, abból kiindulva, hogy minden késztermék ugyanabba az általános termékkategóriába tartozik. A Bizottság a felhasználási tényezőket az exportáló gyártó nyilvántartásai alapján állapította meg. A Bizottság elsőként megállapította a vizsgálati időszakban importált anyagok mennyiségét. Ezt követően meghatározta a Jushi Egypt belföldi értékesítéseinek és teljes értékesítéseinek hányadosát. Ezután ezt a hányadost alkalmazta az importált anyagok teljes volumenére, és ennek alapján megállapította azon importált anyagok mennyiségét, amelyek után elvileg importvámot kellett volna fizetni.

                     (90)

                     Végezetül a gazdasági előny mértékének megállapítása érdekében a Bizottság kiszámította a belföldi piacon értékesített áruk előállítása során felhasznált anyagmennyiség után fizetendő importvám összegét.

                     (91)

                     A de facto héamentesség formájában jelentkező elmaradt bevétel esetében a gazdasági előny mértékének megállapítása a beszerzett importált anyagok után a vizsgálati időszakban elvileg fizetendő, de ténylegesen be nem fizetett teljes héa összege felhasználásával történt.

                     (92)

                     Az e támogatástípus vonatkozásában az exportáló gyártók tekintetében a vizsgálati időszakra ideiglenesen megállapított támogatási mérték 7,42 % volt.

               3.5.   Társasági adó

                     (93)

                     A program jogalapja:

                                 —

                                 a 2005. évi 91. sz. törvénnyel kihirdetett társaságiadó-törvény, valamint

                                 —

                                 a Beruházási Minisztérium 2017. évi 16. sz. rendelete a 13. sz. egyiptomi számviteli standard „A” jelű, „A valutaátváltási árfolyamok változásainak hatása” című kiegészítésének megállapításáról.

               3.5.1.   Elemzés

                     (94)

                     A Jushi Egypt a 22,5 %-os rendes egyiptomi társasági adó hatálya alá tartozik.

                     (95)

                     Az egyiptomi kormány 2016-ban a Nemzetközi Valutaalap ajánlása alapján úgy határozott, hogy az egyiptomi font esetében rögzített árfolyamról árfolyam-lebegtetésre tér át. Ennek következtében az egyiptomi font más fő valutákhoz, köztük az amerikai dollárhoz és az euróhoz viszonyított árfolyama egy hónap leforgása alatt mintegy a felére zuhant. E hirtelen árfolyamváltozás nyomán az egyiptomi kormány kibocsátott egy speciális számviteli standardot és létrehozott egy speciális adószabályt az árfolyam-különbözetek kezeléséről. Ezek alapján a vállalatok nagyobb körben vonhatták le adóalapjukból az egyiptomi font leértékelődése miatti árfolyam-különbözeteket.

                     (96)

                     Bár az új szabályok minden Egyiptomban működő vállalatra általánosan alkalmazandók voltak, és céljuk az egyiptomi valuta leértékelődése miatti kedvezőtlen hatások enyhítése volt, bevezetésükkel de facto a vállalatok egy szűk csoportja jelentős gazdasági előnyhöz jutott, nevezetesen azok az exportorientált vállalatok, amelyek üzleti tevékenységük csaknem teljes egészét külföldi valutában, például amerikai dollárban vagy euróban végzik. Ezeket a vállalatokat nem érte veszteség az egyiptomi font leértékelődése miatt, ennek ellenére előnyét látták az egyiptomi kormány speciális adóügyi számviteli standardjának. Ebből következően az üzleti tevékenységüket külföldi valutában végző vállalatok adózási szempontból veszteségesnek tűnnek akkor is, ha pénzügyi helyzetük egészséges nyereséget mutat. Ugyanakkor az üzleti tevékenységüket egyiptomi fontban végző egyiptomi vállalatokat olyan valós veszteségek érték, amelyek ténylegesen kihatottak üzleti tevékenységükre, és az egyiptomi kormány speciális adószabálya ezt az esetet kívánta kezelni.

                     (97)

                     A Jushi Egypt aránytalanul nagy gazdasági előnyhöz jutott ebből az intézkedésből: a vizsgálat során kiderült, hogy a Jushi Egypt szinte kizárólag amerikai dollárban és euróban végzi üzleti tevékenységét, és szinte egyetlen egyiptomi fontban elszámolt ügylete sincs. A vállalat csaknem kizárólag exportra termel, szinte minden berendezését importálja, külföldi valutában vesz fel kölcsönöket, és a felhasznált anyagok java részét is külföldi valutában vásárolja. Ezért a Jushi Egypt által az egyiptomi font leértékelődése miatt elkönyvelt veszteségek – különösen a külföldi valutában felvett kölcsönökre figyelemmel – nem ténylegesek, és csupán adóügyi célokat szolgálnak, az adóalapot képező jövedelem számítása érdekében mutatják ki őket.

                     (98)

                     Emellett az egyiptomi kormány az adóalap-csökkentést eredetileg ideiglenes intézkedésnek szánta, és csak a leértékelődés idején végzett ügyletekre kívánta lehetővé tenni alkalmazását. Ennek ellenére a Jushi Egypt a vizsgálati időszakban még mindig jelentős összegeket vont le adóalapjából realizált és nem realizált árfolyam-különbözet címén. Emiatt adóbevallása szerint veszteséges volt, miközben pénzügyi beszámolói egészséges, fenntartható nyereségről tanúskodtak.

               3.5.2.   Következtetés

                     (99)

                     A fenti megfontolások alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szóban forgó adókedvezmények az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében az egyiptomi kormány elmaradt bevételének minősülnek, és az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében gazdasági előnyt juttattak a kedvezményezett vállalatoknak.

                     (100)

                     Emellett az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének c) pontja értelmében de facto egyediek, és kizárólag a Jushi Egypt vállalatra korlátozódnak, tekintettel arra, hogy túlnyomórészt a vállalatok egy szűk köre, az üzleti tevékenységüket szinte kizárólag külföldi valutában végző vállalatok veszik őket igénybe.

               3.5.3.   A támogatás összegének számítása

                     (101)

                     A Bizottság a Jushi Egypt vállalatnak juttatott gazdasági előny mértékét a 2018-as társaságiadó-bevallásban található információk alapján állapította meg. Elsőként megállapította a 3.5.1. szakaszban említett rendelkezés alapján az adóalapot képező jövedelemből levont összeget. Ezt követően erre a levont összegre alkalmazta a 22,5 %-os általános adókulcsot. Végezetül ezt az összeget kifejezte a Jushi Egypt teljes vizsgálati időszakbeli forgalmának százalékaként.

                     (102)

                     A közvetlen adókkal kapcsolatos szóban forgó program vonatkozásában a Jushi Egypt vállalatra vonatkozóan megállapított támogatási mérték 1,68 % volt.

               3.6.   További programok

                     (103)

                     A (43) preambulumbekezdésben felsorolt további támogatási programokkal kapcsolatban – az eljárás megindításáról szóló értesítésnek a (18) preambulumbekezdésben említett módosításaira is figyelemmel – a Bizottság folytatja vizsgálatait.

               3.7.   A támogatásra vonatkozó következtetés

                     (104)

                     A Bizottság az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban az egyes támogatásokat, illetve támogatási programokat külön-külön vizsgálva meghatározta az exportáló gyártó kiegyenlíthető támogatásainak nagyságát, majd ezen értékek összegzésével megállapította az exportáló gyártóra vonatkozóan a vizsgálati időszak alatti teljes támogatási összeget. Az alábbi összesített támogatási összegek megállapításához a Bizottság először a támogatás százalékos mértékét, azaz a támogatás összegének a vállalat teljes forgalmának százalékaként kifejezett értékét számította ki. Ezt követően az így kapott százalék alapján meghatározta az érintett termék vizsgálati időszak alatti, az Unióba irányuló exportjához tartozó támogatást. Végül megállapította a vizsgálati időszak alatt az Unióba exportált érintett termék egy tonnájára jutó támogatási összeget, majd ugyanezen export egy tonnára vetített, a költséget, a biztosítást és a fuvardíjat is magában foglaló értékének (CIF-érték) százalékaként megállapította az alábbi különbözeteket.

                     (105)

                     Az egyiptomi exportáló gyártók teljeskörű együttműködésére való tekintettel a „minden más vállalathoz” tartozó összeget a Bizottság ideiglenesen az egyetlen együttműködő vállalatra meghatározott összeg szintjén határozta meg.

                        1. táblázat

                        Ideiglenes támogatási mértékek

                                 Vállalat

                                 Ideiglenes támogatási mérték

                                 Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E.

                                 8,7 %

                                 Minden más vállalat

                                 8,7 %

               4.   KÁR

         4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

                     (106)

                     A vizsgálati időszakban hét gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot.

                     (107)

                     A (31) és a (32) preambulumbekezdésben jelzett módon a Bizottság kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A minta három olyan uniós gyártóból állt, amelyek együttesen a vizsgálati időszakban a hasonló termék teljes uniós termelésének 68 %-át adták.

                     (108)

                     A Bizottság a panaszos által összegyűjtött és a vizsgálat keretében ellenőrzött információk alapján megállapította, hogy a vizsgálati időszakban a folytonosüvegrostszál termékek teljes uniós termelése körülbelül 695 000 tonna volt.

                        2. táblázat

                        Uniós termelés

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Vizsgálati időszak

                                 Teljes uniós termelés (tonna)

                                 701 611

                                 694 178

                                 693 123

                                 695 324

                                    Index

                                    100

                                    99

                                    99

                                    99

                                    Forrás: panaszos.

                     (109)

                     A teljes uniós termelés 2016 és a vizsgálati időszak vége között lényegében változatlan volt, csupán nagyon enyhe csökkenést mutatott.

               4.2.   Uniós felhasználás

                     (110)

                     A Bizottság a folytonosüvegrostszál termékek uniós felhasználását úgy számította ki, hogy az uniós ágazat által az uniós piacon értékesített mennyiséget megnövelte a folytonosüvegrostszál termékek Unióba érkező behozatali volumenével.

                     (111)

                     Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

                        3. táblázat

                        Uniós felhasználás

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Vizsgálati időszak

                                 Teljes uniós felhasználás (tonna)

                                 978 454

                                 1 045 331

                                 1 058 263

                                 1 027 982

                                    Index

                                    100

                                    107

                                    108

                                    105

                                    Forrás: panaszos; Surveillance 2 adatbázis.

                     (112)

                     A folytonosüvegrostszál termékek uniós felhasználása a figyelembe vett időszak elejétől végéig 5 %-kal nőtt, az évenkénti változások azonban azt mutatják, hogy a kérdéses időszakban a felhasználás valamelyest ingadozott.

               4.3.   Behozatal az érintett országból

         4.3.1.   Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

                     (113)

                     A Bizottság a behozatal volumenét és piaci részesedését a Surveillance 2 adatbázis (13) alapján állapította meg.

                     (114)

                     A folytonosüvegrostszál termékeknek az érintett országból az Unióba érkező behozatala a következőképpen alakult:

                        4. táblázat

                        A behozatal volumene és piaci részesedése

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Vizsgálati időszak

                                 Az Egyiptomból érkező behozatal volumene (tonna)

                                 50 529

                                 95 865

                                 146 304

                                 144 169

                                    Index

                                    100

                                    190

                                    290

                                    285

                                 Piaci részesedés (%)

                                 5

                                 9

                                 14

                                 14

                                    Forrás: Surveillance 2 adatbázis.

                     (115)

                     A folytonosüvegrostszál termékek Egyiptomból érkező behozatala 2016-tól 2018-ig gyorsan nőtt, és csaknem megháromszorozódott. Ennek megfelelően – a felhasználás 5 %-os növekedése mellett – a szóban forgó behozatal piaci részesedése is háromszorosára nőtt.

               4.3.2.   Az érintett országból érkező behozatal árai és áralákínálás

                     (116)

                     Az átlagos importárak a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

                        5. táblázat

                        Importár

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Vizsgálati időszak

                                 Az Egyiptomból érkező behozatal árai (EUR/tonna)

                                 993

                                 918

                                 898

                                 904

                                    Index

                                    100

                                    92

                                    90

                                    91

                                    Forrás: Surveillance 2 adatbázis.

                     (117)

                     Az Egyiptomból érkező behozatal árai a figyelembe vett időszakban egyértelműen csökkenő tendenciát mutattak. A vizsgálati időszakban az importárak és az EU-n belüli értékesítési árak között mintegy 20 %-os eltérés volt tapasztalható (9. táblázat).

                     (118)

                     A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:

                                 1.

                                 az egyiptomi gyártótól érkező behozatal tekintetében az első független uniós vevő részére végrehajtott értékesítéshez tartozó, CIF-alapon (a költségek, a biztosítások és a fuvardíjak megfizetésének feltételezésével) megállapított, a behozatal után felmerülő költségekkel megfelelő módon kiigazított terméktípusonkénti súlyozott átlagárakat; valamint

                                 2.

                                 a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán a független vevők felé felszámított értékesítési árak terméktípusonkénti súlyozott átlagát.

                     (119)

                     A Bizottság az árak összehasonlítását terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyletek vizsgálatával, az adatok szükség szerinti kiigazításával, a kedvezmények és az árengedmények levonásával végezte.

                     (120)

                     Azokban az esetekben, amikor az egyiptomi gyártó által az Unió piacán az első független vevő részére megvalósított értékesítés egy, az EU-ban működő, az egyiptomi gyártóval kapcsolatban álló vállalaton keresztül történt, a Bizottság az importárat szintén CIF-alapon határozta meg, de az egyiptomi gyártóval kapcsolatban álló vállalat SGA-költségeinek és nyereségének figyelembevétele érdekében kiigazította azt.

                     (121)

                     A terméktípusonkénti összehasonlítást az tette lehetővé, hogy az Egyiptomból az EU-ba értékesített, illetve a mintában szereplő uniós gyártók által értékesített folytonosüvegrostszál termékek típusainak leírására az érintett vállalatok ugyanazokat a termékkódokat használták.

                     (122)

                     A számítás azt mutatta, hogy a Jushi Egypttől az uniós piacra érkező behozatal súlyozott átlagos alákínálási különbözete 16 % volt.

                     (123)

                     Ezért a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy az Egyiptomból érkező behozatal árai jelentős mértékben alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak.

               4.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

         4.4.1.   Általános megjegyzések

                     (124)

                     A támogatott behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 8. cikkének (5) bekezdésével összhangban magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

                     (125)

                     A (17)–(20) preambulumbekezdésben már említett módon a Bizottság a kár, valamint az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraira, értékesített mennyiségeire, piaci részesedésére és nyereségére kifejtett kedvezőtlen hatás meghatározása érdekében mintavételt alkalmazott.

                     (126)

                     A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött kérdőíveiben megadott adatok, valamint a panaszos által szolgáltatott információk alapján értékelte. A mikrogazdasági mutatók értékelése a mintában szereplő gyártók kitöltött kérdőíveiben megadott adatok alapján történt.

                     (127)

                     Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából.

                     (128)

                     A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a támogatás összegének nagysága, valamint a gazdasági ágazat felépülése a korábbi támogatás vagy dömpingelt behozatal hatásaiból.

                     (129)

                     A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységárak, egységköltség, munkaerőköltségek, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

               4.4.2.   Makrogazdasági mutatók

         4.4.2.1.   Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

                     (130)

                     A teljes uniós termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                        6. táblázat

                        Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Vizsgálati időszak

                                 Termelési kapacitás (tonna)

                                 759 107

                                 760 104

                                 753 688

                                 751 098

                                    Index

                                    100

                                    100

                                    99

                                    99

                                 Kapacitáskihasználás (%)

                                 92

                                 91

                                 92

                                 93

                                    Forrás: panaszos.

                     (131)

                     A termelési kapacitás a figyelembe vett időszakban lényegében változatlan volt. Ennek az az oka, hogy a termelési kapacitás elsősorban a gyártósorok működéséhez szükséges kemencék számát jelenti, és a kapacitásnövelés rendkívül tőkeigényes művelet.

                     (132)

                     Az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása a figyelembe vett időszakban szintén nagy, és lényegében változatlan volt. A már működő kemencét gazdasági szempontból célszerű szünetmentesen üzemeltetni.

               4.4.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

                     (133)

                     Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                        7. táblázat

                        Értékesítési volumen és piaci részesedés

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Vizsgálati időszak

                                 Értékesítési volumen az uniós piacon (tonna)

                                 622 504

                                 651 082

                                 609 902

                                 594 097

                                    Index

                                    100

                                    105

                                    98

                                    95

                                 Piaci részesedés (%)

                                 64

                                 62

                                 58

                                 58

                                    Forrás: panaszos, import- és exportstatisztikák.

                     (134)

                     Az uniós gazdasági ágazat értékesítései 2016 és 2017 viszonylatában nőttek, majd ezt követően visszaestek, így 2016-tól a vizsgálati időszak végéig 5 százalékpontos csökkenés következett be. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak teljes egészében csökkenő tendenciát mutatott, és összességében 64 %-ról 58 %-ra zsugorodott. Ez a visszaesés úgy következett be, hogy közben az uniós felhasználás 5 %-kal nőtt, az alacsonyabb árú egyiptomi behozatal pedig egyre nagyobb volumenekben, egyre csökkenő árakon érkezett.

               4.4.2.3.   Foglalkoztatás és termelékenység

                     (135)

                     A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                        8. táblázat

                        Foglalkoztatás és termelékenység

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Vizsgálati időszak

                                 Az alkalmazottak létszáma

                                 3 620

                                 3 636

                                 3 661

                                 3 686

                                    Index

                                    100

                                    100

                                    101

                                    102

                                 Termelékenység (tonna/alkalmazott)

                                 194

                                 191

                                 189

                                 189

                                    Index

                                    100

                                    99

                                    98

                                    97

                                    Forrás: panaszos.

                     (136)

                     A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatása és termelékenysége lényegében változatlan maradt.

               4.4.2.4.   A kiegyenlíthető támogatások összege, felépülés a korábbi támogatás vagy dömpingelt behozatal hatásaiból

                     (137)

                     mivel a Bizottság a támogatási programok egy részét még vizsgálja, az eljárás e szakaszában nem határozható meg a támogatások pontos összege. A fentiekben ismertetett támogatási programok kapcsán megállapított támogatási összegek és a számított ideiglenes támogatáskülönbözet alapján azonban kijelenthető, hogy a támogatás nem tekinthető elhanyagolható mértékűnek.

                     (138)

                     Bár Egyiptom részéről eddig nem merült fel támogatás vagy dömping, az egyetlen egyiptomi exportáló gyártó olyan vállalat része, amelyről korábban megállapítást nyert, hogy egy másik országban, Kínában dömpinget folytatott (és támogatásokban részesült). A Jushi csoport korábbi bejelentése szerint kifejezetten azért hoztak létre Egyiptomban gyárat, hogy ott gyártsanak és onnan értékesítsenek az EU-ba folytonosüvegrostszál termékeket, és ezzel megkerüljék a Kínából az EU-ba irányuló folytonosüvegrostszáltermék-exportra kivetett dömpingellenes és kiegyenlítő vámokat. A fenti adatok tanúsága szerint amint az üzem működésbe lépett, megjelent az Unió piacán az alacsony árú egyiptomi behozatal, amely a figyelembe vett időszak folyamán mindvégig gyors növekedést mutatott.

                     (139)

                     Ezért arra lehet számítani, hogy a Jushi Egypt ugyanazt a gyakorlatot fogja követni, amelyet a Jushi csoport Kínában.

               4.4.3.   Mikrogazdasági mutatók

         4.4.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

                     (140)

                     A mintában szereplő uniós gyártók által az uniós piacon a független vevők részére felszámított súlyozott átlagos értékesítési egységárak a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

                        9. táblázat

                        Értékesítési árak az Unióban

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Vizsgálati időszak

                                 Átlagos értékesítési egységárak az Unióban a teljes piacon (EUR/tonna)

                                 1 167

                                 1 123

                                 1 139

                                 1 136

                                    Index

                                    100

                                    96

                                    98

                                    97

                                 Termelési egységköltség (EUR/tonna)

                                 1 035

                                 1 027

                                 1 086

                                 1 107

                                    Index

                                    100

                                    99

                                    105

                                    107

                                    Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók.

                     (141)

                     A mintában szereplő uniós gyártók által a független vevők részére felszámított súlyozott átlagos értékesítési egységár a figyelembe vett időszakban 3 %-kal csökkent.

                     (142)

                     Ezzel párhuzamosan a mintában szereplő uniós gyártók termelési egységköltsége 7 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. Nyilvánvaló tehát, hogy az árak nem tudtak a költségnövekedés fedezéséhez szükséges mértékben növekedni.

               4.4.3.2.   Munkaerőköltség

                     (143)

                     A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                        10. táblázat

                        Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Vizsgálati időszak

                                 Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

                                 55 351

                                 56 722

                                 57 703

                                 57 585

                                    Index

                                    100

                                    102

                                    104

                                    104

                                    Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók.

                     (144)

                     Az átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszakban folyamatosan nőtt.

               4.4.3.3.   Készletek

                     (145)

                     A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

                        11. táblázat

                        Készletek

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Vizsgálati időszak

                                 Zárókészlet (tonna)

                                 80 078

                                 63 974

                                 86 975

                                 95 397

                                    Index

                                    100

                                    80

                                    109

                                    119

                                    Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók.

                     (146)

                     A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a figyelembe vett időszak alatt nőttek, és legnagyobb értéküket a vizsgálati időszakban érték el.

               4.4.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

                     (147)

                     A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                        12. táblázat

                        Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Vizsgálati időszak

                                 Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában)

                                 12,6

                                 10

                                 7,4

                                 5,2

                                 Pénzforgalom (EUR)

                                 99 824 451

                                 99 239 696

                                 24 615 552

                                 44 541 758

                                    Index

                                    100

                                    99

                                    55

                                    45

                                 Beruházások (EUR)

                                 17 532 291

                                 34 598 499

                                 52 191 829

                                 42 018 578

                                    Index

                                    100

                                    197

                                    298

                                    240

                                 A beruházások megtérülése (%)

                                 18

                                 15

                                 10

                                 7

                                    Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók.

                     (148)

                     A Bizottság a mintában szereplő három uniós gyártó jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevőknek megvalósított uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. A jövedelmezőség az értékesített áruk költségén alapul.

                     (149)

                     A jövedelmezőség a figyelembe vett időszakban jelentős mértékben, 7 százalékponttal csökkent, és csaknem a felére esett vissza.

                     (150)

                     Az alacsony nyereségszintek ellenére az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak egészében pozitív pénzforgalmat könyvelhetett el tevékenységéből.

                     (151)

                     Az uniós gazdasági ágazat a teljes figyelembe vett időszakban hajtott végre beruházásokat. A beruházások a figyelembe vett időszakban egyre intenzívebbé váltak, ami nem meglepő annak fényében, hogy a folytonosüvegrostszál termékeket gyártó gazdasági ágazatban folyamatosan újra kell építeni a kemencéket.

                     (152)

                     A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség. A beruházások megtérülése alacsony mértékű volt, de pozitív, miközben a gazdasági ágazat nyereségesen működött.

                     (153)

                     Az uniós gazdasági ágazat nyereségben kifejezett pénzügyi teljesítménye azonban korlátozta a vizsgálati időszakban a tőkebevonási képességet.

               4.4.4.   A kárra vonatkozó következtetés

                     (154)

                     A figyelembe vett időszakban gyors ütemben, összességében a háromszorosára nőtt az Egyiptomból behozott folytonosüvegrostszál termékek mennyisége. Eközben az uniós felhasználás is nőtt, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése viszont csökkent.

                     (155)

                     Az uniós fogyasztás növekedése mellett megfigyelt piacvesztés egyértelmű jele a jelentős kárnak. Abban az esetben, ha nő az uniós fogyasztás, elméletben az uniós gazdasági ágazatnak képesnek kellene lennie arra, hogy megtartsa piaci részesedését, és növelje az értékesített mennyiségeket.

                     (156)

                     Miközben a termelt mennyiség lényegében állandó szinten maradt, az értékesített mennyiségek és az értékesítési árak csökkentek. Az uniós gazdasági ágazat nem tudta a költségnövekedést árnöveléssel ellensúlyozni, ezért a költségek növekedése mellett a nyereségek a 2016-os 12 %-ról a vizsgálati időszakra 5 %-ra csökkentek.

                     (157)

                     A Bizottság felhívja a figyelmet különösen arra, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban egyértelmű árlenyomást szenvedett el, tekintve, hogy az alacsony áron érkező egyiptomi behozatal volumene drámaian megnőtt. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy behozatal hiányában az uniós gazdasági ágazat képes lett volna a költségnövekedést áthárítani a vevőkre.

                     (158)

                     Az árlenyomás úgy is vizsgálható, ha az uniós gazdasági ágazat termelési egységköltségének és az EU-ban a független vevőknek felszámított értékesítési egységárának az egymáshoz viszonyított alakulását, valamint az Egyiptomból érkező folytonosüvegrostszál termékek importárának változásait elemezzük.

                     (159)

                     A Bizottság megjegyezte például, hogy 2016 és 2017 viszonylatában az uniós gyártók költségei 1 %-kal csökkentek, az uniós értékesítési ár azonban 4 %-kal esett vissza, hogy versenyezhessen az Egyiptomból érkező behozatal árának 8 %-os csökkenésével.

                     (160)

                     Ezt követően 2017 és 2018 viszonylatában az uniós gyártók költségei 6 %-kal nőttek, értékesítési áraik ezzel szemben csak 2 %-kal tudtak növekedni, mert az egyiptomi importár tovább csökkent.

                     (161)

                     A Bizottság ennek alapján ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálati időszak alatt jelentős kár érte.

               5.   OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

         5.1.   A támogatott behozatal hatása

                     (162)

                     A Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a figyelembe vett időszakban a nyereségek jelentős visszaesésén és a piaci részesedés csökkenésén keresztül jelentős kár érte. Ezek a kedvezőtlen fejlemények úgy következtek be, hogy közben az Egyiptomból érkező behozatal volumene – egyre csökkenő, az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árak mellett – drámaian megnőtt, és az uniós gazdasági ágazatra további árnyomás nehezedett.

                     (163)

                     Emellett a Bizottság figyelembe veszi az ügy kapcsán annak vonatkozásában rendelkezésre álló bizonyítékot is, hogy az egyiptomi üzemet a Jushi China kifejezetten azzal a szándékkal nyitotta meg, hogy a közvetlenül Kínából érkező behozatalra kivetett vámok megfizetése nélkül tudjon az uniós piacon folytonosüvegrostszál termékeket értékesíteni.

                     (164)

                     A Bizottság tehát úgy ítélte meg, hogy az Egyiptomból érkező támogatott folytonosüvegrostszáltermék-behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.

               5.2.   Más ismert tényezők

                     (165)

                     A Bizottság azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők – akár egyedileg, akár együttesen – gyengíthetik-e a támogatott behozatal és az ideiglenesen megállapított kár közötti ok-okozati összefüggést annyira, hogy az már ne legyen valódi és lényeges.

               5.2.1.   Behozatal a harmadik országokból

                     (166)

                     Az Egyiptomból érkező behozatalon kívül csak három másik ország: Malajzia, Kína és Norvégia esetében rendelkezett az onnan érkező behozatal jelentős piaci részesedéssel a figyelembe vett időszakban. A más harmadik országokból érkező behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                        13. táblázat

                        Behozatal a harmadik országokból

                                 Ország

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Vizsgálati időszak

                                 Malajzia

                                 Volumen (tonna)

                                 98 446

                                 111 373

                                 114 325

                                 102 896

                                    Index

                                    100

                                    113

                                    116

                                    105

                                 Piaci részesedés (%)

                                 10

                                 11

                                 11

                                 10

                                 Átlagár

                                 930

                                 941

                                 986

                                 976

                                 Kína

                                 Volumen (tonna)

                                 79 374

                                 58 456

                                 50 177

                                 49 034

                                    Index

                                    100

                                    74

                                    63

                                    62

                                 Piaci részesedés (%)

                                 8

                                 6

                                 5

                                 5

                                 Átlagár

                                 1 068

                                 1 058

                                 1 022

                                 1 030

                                 Norvégia

                                 Volumen (tonna)

                                 41 362

                                 43 006

                                 44 289

                                 44 160

                                    Index

                                    100

                                    104

                                    107

                                    107

                                 Piaci részesedés (%)

                                 4

                                 4

                                 4

                                 4

                                 Átlagár

                                 1 156

                                 1 126

                                 1 101

                                 1 094

                                 Minden más ország

                                 Volumen (tonna)

                                 86 240

                                 85 548

                                 93 266

                                 93 626

                                    Index

                                    100

                                    99

                                    108

                                    109

                                 Piaci részesedés (%)

                                 9

                                 8

                                 9

                                 9

                                 Átlagár

                                 1 199

                                 1 148

                                 1 104

                                 1 130

                                    Forrás: Surveillance 2 adatbázis.

                     (167)

                     A Kínából érkező behozatalra már vonatkoznak dömping- és szubvencióellenes intézkedések, és e behozatal piaci részesedése folyamatosan csökken, ahogyan az importőrök a kínai származású folytonosüvegrostszál termékekről áttérnek a szintén a Jushi csoport által gyártott egyiptomi származásúakra.

                     (168)

                     A Malajziából érkező behozatal piaci részesedése lényegében állandó volt a figyelembe vett időszak teljes egészében. Malajziában egyetlen üzem működik, amely a NEG japán vállalatcsoport tulajdonában van; ennek a vállalatcsoportnak az Unióban is vannak üzemei. A kérdéses üzem kizárólag vágott szálat exportál az Unióba. A Bizottság összehasonlította egymással a Malajziából érkező és az Unióban gyártott vágott szál árát, és arra a következtetésre jutott, hogy a malajziai importárak a jelek szerint nem kínáltak alá az uniós áraknak.

                     (169)

                     A Norvégiából érkező behozatal a figyelembe vett időszakban lényegében állandó, 4 %-os, tehát alacsony piaci részesedést tudhatott magáénak, és magas árakon érkezik az Unióba.

                     (170)

                     A harmadik országokból érkező behozatalok együttes piaci részesedése 9 % körül, lényegében állandó szinten volt a figyelembe vett időszakban. Ezért e más országok egyike sem tudott jelentős hatást gyakorolni az uniós gazdasági ágazat teljesítményére.

                     (171)

                     A fenti elemzés alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a más országokból érkező behozatal a vizsgálati időszakban nem gyakorolt hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Megállapítható különösen, hogy nincs korreláció az uniós gazdasági ágazat teljesítményének visszaesése és a többi beszerzési forrás lényegében állandó piaci részesedése között.

               5.2.2.   Az uniós gazdasági ágazat exporttevékenysége

                     (172)

                     A panaszos a következő exportadatokat adta át a Bizottságnak:

                        14. táblázat

                        Az uniós gazdasági ágazat exporttevékenysége

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Vizsgálati időszak

                                 Exportvolumen (tonna)

                                 49 370

                                 44 660

                                 38 704

                                 46 119

                                    Index

                                    100

                                    90

                                    78

                                    93

                                 Exportértékesítés az EU-n belüli értékesítés százalékában (%)

                                 8

                                 7

                                 6

                                 8

                                    Forrás: panaszos.

                     (173)

                     Az uniós gazdasági ágazat által bonyolított kivitel korlátozott mértékű és viszonylag állandó volt a figyelembe vett időszakban. Mint a fenti táblázatban látható, mértéke a figyelembe vett időszak egyik évében sem haladta meg az összes értékesítés 8 %-át.

                     (174)

                     Tekintettel az exportértékesítéseknek az uniós gazdasági ágazat értékesítésein belüli korlátozott súlyára, valamint arra, hogy ezek az exportértékesítések a figyelembe vett időszakban lényegében állandó szinten voltak, a Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat exporttevékenysége nem súlyosbította az uniós gazdasági ágazatot ért kárt.

               5.3.   Következtetés

                     (175)

                     A Bizottság ezért ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az Egyiptomból érkező támogatott behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.

                     (176)

                     A Bizottság más olyan tényezőket is azonosított és értékelt, nevezetesen a más harmadik országokból érkező behozatalt és az uniós gazdasági ágazat exporttevékenységét, amelyek potenciálisan súlyosbíthatták az uniós gazdasági ágazatot ért kárt. Ezekről azonban megállapította, hogy sem külön-külön, sem együttesen nem voltak hatással az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

               6.   UNIÓS ÉRDEK

                     (177)

                     Az alaprendelet 31. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy egyértelműen arra a következtetésre lehet-e jutni, hogy az ügyben a kiegyenlíthető támogatások teljes összegének megfelelő szintű kiegyenlítő intézkedések bevezetése a kárt okozó támogatás megállapítása ellenére nem szolgálja az Unió érdekét. A Bizottság az uniós érdeket az összes érintett érdek elemzése alapján határozta meg, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

                     (178)

                     A folytonosüvegrostszál termékek számos felhasználói alkalmazás esetében szolgálnak fontos alapanyagként az Európai Unióban.

                     (179)

                     Elsődlegesen a kompozitágazatban alkalmazzák nyersanyagként, a hőre lágyuló és a hőre keményedő műgyanták erősítése céljából. A folytonosüvegrostszál termékek a végterméktől függően a hőre lágyuló és a hőre keményedő műgyanták gyártási költségének 10–60 %-át teszik ki. Ezeket a műgyantákat az uniós feldolgozóipar széles körben alkalmazza. Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott piaci adatok szerint a műgyanták körülbelül feléből hőre lágyuló műanyagokat állítanak elő.

                     (180)

                     A folytonosüvegrostszál termékek az üvegrost szöveteknek is fontos nyersanyagát képezik. A folytonosüvegrostszál termékek jelentős hányadát – akár 70 %-át – képviselik az üvegrost szövetek gyártási költségének. A Bizottság megjegyzi, hogy a Kínai Népköztársaságból és az Egyiptomból származó üvegrost szövetek behozatalára vonatkozóan dömping- és szubvencióellenes eljárás van folyamatban (14). Ezekben az eljárásokban egyelőre nem került sor intézkedések bevezetésére.

                     (181)

                     Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott piaci adatok szerint jelenleg az uniós gazdasági ágazat által gyártott folytonosüvegrostszál termékek mintegy 20 %-ából készülnek üvegrost szövetek. Ugyanezek a piaci adatok azonban azt is jelzik, hogy a teljes kínai – és a más országokból érkező – behozatalnak még nagyobb hányada kerül az üvegrost szövetekbe.

                     (182)

                     Az uniós gazdasági ágazat érdekének vizsgálata céljából a Bizottság elemezte az uniós gazdasági ágazat helyzetét, amelyről azt állapította meg, hogy a nagyon nagy kapacitáskihasználás miatt az ágazat rövid távon nem volna képes reagálni az erős piaci jelzésekre, valamint a hatályban lévő intézkedésekkel nem érintett lehetséges beszerzési forrásokat. Ezt az elemzést részletesebben a (154), a (170) és a (176) preambulumbekezdés mutatja be.

               6.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

                     (183)

                     A Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár éri, és ezt a kárt a folytonosüvegrostszál termékek Egyiptomból érkező behozatala okozza.

                     (184)

                     A Bizottság megjegyi, hogy az uniós gazdasági ágazat nagyon nagy kapacitáskihasználás mellett működik, ami korlátozza a termelés további növelését, miközben az Egyiptommal szembeni intézkedések bevezetése lehetővé tehetné az ágazat számára az uniós piac kiszolgálásához szükséges kapacitásbővítést.

                     (185)

                     Amint azt a Bizottság a folytonosüvegrostszál termékek Kínából érkező behozatalára vonatkozó vizsgálat keretében korábban megállapította, a tisztességtelen behozatallal szemben bevezetett intézkedések lehetővé teszik a gazdasági ágazat számára kapacitásainak növelését. (15)

                     (186)

                     Annak megállapítása alapján, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár éri, és hogy ezt a jelentős kárt a folytonosüvegrostszál termékek Egyiptomból érkező támogatott behozatala okozza, a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetése érdekében állna az uniós gazdasági ágazatnak.

               6.2.   A független importőrök érdeke

                     (187)

                     A vizsgálat keretében együttműködést tanúsító importőrök ellenezték az intézkedések bevezetését, mert az lehatárolná a piacra érkező folytonosüvegrostszál termékek forrásainak körét. Emellett felvetették a folytonosüvegrostszál termékek új forrásaival kapcsolatos tanúsítás kérdéskörét is, rámutatva annak komplexitására, valamint arra, hogy egyes vevőik a vámfizetési kötelezettség ellenére is még mindig a kínai behozatalhoz ragaszkodnak, mert az érintett vállalat rendelkezik a termékeik vevői számára szükséges tanúsítvánnyal.

                     (188)

                     A Bizottság rámutatott arra, hogy az importőrök a hatályban lévő vámok ellenére is importálnak Kínából, márpedig a Kínával szembeni vámok magasabbak, mint az egyiptomi beszerzési forrásokkal szemben bevezetendők. Ezért az Egyiptomból érkező folytonosüvegrostszál termékek behozatalára vonatkozó esetleges vám hatására nem feltétlenül szűnne meg az Unióba érkező behozatal.

                     (189)

                     A folytonosüvegrostszál termékek beszerzési forrásával kapcsolatos tanúsítás valóban problémát jelent a folytonosüvegrostszál termékek egyes felhasználói számára, de számos ágazatban nincs szükség tanúsításra, ahol pedig igen, ott az látható, hogy a behozatal a vámfizetési kötelezettség ellenére is folytatódik. A tanúsított behozatalra kivetett vámok természetesen növelik a költségeket, de az ügy kapcsán nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ez a költségnövekedés ne volna áthárítható a végső vevőre, amely saját maga kérte az adott beszállító folytonosüvegrostszál termékeit.

                     (190)

                     A Bizottság ellátogatott két olyan folytonosüvegrostszáltermék-importőrhöz, amelyek világszerte különböző forrásokból importáltak, majd feldolgozás nélkül továbbértékesítették a terméket. Az egyik ilyen importőr üzleti tevékenységén belül a folytonosüvegrostszál termékek rendkívül csekély (1 %-nál kisebb) részarányt képviseltek, ezért a szóban forgó importőr tevékenysége szempontjából az Egyiptomból érkező behozatalra kivetendő vámok hatása elhanyagolható lenne.

                     (191)

                     A másik importőr üzleti tevékenységén belül a folytonosüvegrostszál termékek jóval nagyobb részarányt képviseltek, és nagyon alacsony haszonkulcsot eredményeztek. Ezen importőr esetében a nagyon alacsony haszonkulcs miatt az árnövekedés veszteséget idézhet elő, ha az árnövekedést az adott importőr nem tudja áthárítani a vevőire. Ennek az importőrnek azonban ugyanezzel a problémával kellett szembenéznie akkor is, amikor a Bizottság bevezette a Kínából érkező folytonosüvegrostszál termékek behozatalára vonatkozó, magasabb vámot.

                     (192)

                     A Bizottság a fentiek alapján megállapította, hogy a vámok kivetése az abból fakadó költségnövekedés miatt az importőröknek nem állna érdekében.

               6.3.   A felhasználók érdeke

                     (193)

                     A vizsgálat keretében több érdekelt fél jelentkezett és ismertette álláspontját a felhasználóknak az intézkedések bevezetéséhez fűződő érdekével kapcsolatban, a legtöbb esetben sablonlevél formájában, állításait bizonyítékokkal nem támasztva alá.

                     (194)

                     Egyes érdekelt felek olyan sablonlevelet küldtek, amely az intézkedések mellett foglalt állást annak érdekében, hogy az uniós gazdasági ágazat megtarthassa beszállítói pozícióit, míg más felek olyan sablonlevéllel jelentkeztek, amely a költségek alacsony szinten tartása érdekében az intézkedések ellen emelt szót. E sablonlevelek vizsgálata azt mutatta, hogy részben a folytonosüvegrostszál termékek uniós forgalmazóitól, részben pedig az uniós gazdasági ágazat beszállítóitól érkeztek.

                     (195)

                     A Bizottság azonban a folytonosüvegrostszál termékek uniós felhasználóitól is kapott beadványt, amelyben azok ismertették álláspontjukat a vizsgálattal kapcsolatban.

                     (196)

                     Egy felhasználói csoport, amelynek tagjai – féltve kereskedelmi kapcsolataikat az esetleges kedvezőtlen következményektől – névtelenek kívántak maradni, meghallgatáson vett részt a Bizottság előtt, és beadványában amellett foglalt állást, hogy az intézkedések nem szolgálnák az uniós gazdasági ágazat érdekét.

                     (197)

                     A Bizottság a felhasználóknál tett ellenőrző látogatások alkalmával nyugtázta az egyes gyárakban előállított egyes folytonosüvegrostszál termékek tanúsításának kérdését, valamint a felhasználók azon tájékoztatását, hogy egyes esetekben a felhasználók kötelesek egy adott gyár egy adott folytonosüvegrostszál termékét alkalmazni, függetlenül attól, hogy vannak-e hatályban vámok, vagy nincsenek.

                     (198)

                     Az Egyiptomból érkező folytonosüvegrostszál termékek behozatalára vonatkozó vámok kivetése nyomán az várható, hogy annál a felhasználónál, amely köteles egyiptomi folytonosüvegrostszál termékeket alkalmazni termékeiben, költségnövekedés következik be, és ezt nem feltétlenül lesz képes áthárítani vevőire.

                     (199)

                     A névtelenséget kérő felhasználók csoportja felhívta a figyelmet arra, hogy az üvegrost fontos, minőségi szempontból kritikus alapanyag, és a jelenlegi minőségügyi rendszerek – például a hőre lágyuló gépjárműipari műanyagok területén – a jóváhagyási eljárás megismétlését követelik meg abban az esetben, ha a felhasználó beszállítót vált.

                     (200)

                     Ugyanez a csoport arra is rámutatott, hogy még azok a felhasználók is, amelyek különböző forrásokból szerzik be alapanyagaikat, egy-egy vegyületet mindig ugyanattól a beszállítótól vásárolnak meg.

                     (201)

                     A másféle hőre lágyuló műanyagokat gyártó felhasználók vevői kevésbé érzékenyek a nyersanyag forrására, hiszen ebben az esetben a folytonosüvegrostszál termék gyantával keverve jelenik meg, és csupán erősíti a hőre lágyuló műanyagot, nem pedig lényegében változatlan formában őrződik meg benne, mint az üvegrost szövetekben.

                     (202)

                     Bár a folytonosüvegrostszál termékek akár 60 %-ot is képviselhetnek a gyártási költségen belül, könnyen beszerezhetők Malajziából vagy Norvégiából olyan folytonosüvegrostszál termékek, amelyekre nem vonatkoznak intézkedések. Mindazonáltal a várható költségnövekedés miatt a helyszíni vizsgálat keretében ellenőrzött vállalat ellenezte az intézkedések bevezetését. Minden olyan felhasználó, amely hőre lágyuló műanyagok gyártásával foglalkozik, és véleményt nyilvánított, az intézkedések bevezetésével szemben foglalt állást.

                     (203)

                     Az üvegrost szövetek gyártásával foglalkozó felhasználók merőben más helyzetben vannak, hiszen a folytonosüvegrostszál termékek az üvegrost szövetek nyersanyagai. A Bizottság ellenőrző látogatást tett egy olyan, a vizsgálat keretében névtelenséget kérő vállalatnál, amely folytonosüvegrostszál termékek felhasználásával üvegrost szöveteket gyárt. Ez a vállalat ellenezte az intézkedéseket, mert amikor a Bizottság a Kínából érkező folytonosüvegrostszál termékek behozatalára vámot vezetett be, nyersanyagárai 10 %-kal megnőttek, és ezt a növekedést nem volt képes áthárítani a vevőire.

                     (204)

                     Négy olyan vállalat, amely üvegrost szövetek gyártásával foglalkozik, az intézkedések bevezetésével szemben foglalt állást. A Bizottság azonban megjegyzi, hogy a mintában szereplő uniós folytonosüvegrostszáltermék-gyártók egyike, az Owens Corning olyan integrált gyártó, amely üvegrost szöveteket is gyárt az Unióban. Ez a vállalatcsoport mind a folytonosüvegrostszál termékek, mind pedig az üvegrost szövetek esetében támogatja az Egyiptomból érkező behozatallal szembeni intézkedések bevezetését.

                     (205)

                     A Bizottság két további üvegrostszövet-gyártótól olyan beadványt kapott, amelyben azok – a teljes európai értéklánc megőrzése, valamint a K+F ösztönzése érdekében – az Egyiptomból érkező folytonosüvegrostszál termékekkel szembeni intézkedések bevezetése mellett foglaltak állást.

                     (206)

                     A felhasználók szempontjából tehát az a következtetés fogalmazható meg, hogy mivel a folytonosüvegrostszál termékek a végtermék fő nyersanyagát képezik, az intézkedések a felhasználóknál jelentkező költségnövekedés miatt nem szolgálnák a felhasználók érdekeit. Az intézkedések azonban az érdekében állnának azoknak az integrált vállalatcsoportoknak, amelyek saját gyártású folytonosüvegrostszál termékeket használnak fel.

                     (207)

                     Mindent mérlegre téve, figyelemmel az intézkedések hatálya alá nem tartozó alternatív beszerzési források létezésére, arra, hogy egy integrált felhasználó az intézkedések mellett foglalt állást, valamint arra, hogy nincs olyan bizonyíték, amely egyértelműen arra utalna, hogy az Egyiptomból érkező behozatallal szemben bevezetendő intézkedések miatti többletköltségeket a felhasználók ne tudnák átvállalni, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználókat érő kedvezőtlen hatások ellenére nem jelenthető ki egyértelműen, hogy az Uniónak nem áll érdekében az intézkedések alkalmazása.

               6.4.   A támogatások kereskedelemtorzító hatásai, a tényleges verseny helyreállítása

                     (208)

                     Az alaprendelet 31. cikkének (1) bekezdése értelmében különös figyelmet kell fordítani a kárt okozó támogatásnyújtás kereskedelemtorzító hatásai felszámolásának és a tényleges verseny helyreállításának szükségességére.

                     (209)

                     A vizsgálat keretében megállapítást nyert, hogy a Jushi Egypt mesterségesen alacsony árakon jelentős mennyiségekben értékesít támogatott folytonosüvegrostszál termékeket az uniós piacon. Ha ez a helyzet folytatódik, a Jushi Egypt meg fogja tartani tisztességtelen versenyelőnyét, és tovább rontja az uniós gazdasági ágazat már most is ingatag helyzetét. Ennek következtében a támogatott egyiptomi behozatal kereskedelemtorzító hatásai idővel fokozódni fognak, és továbbra sem teszik lehetővé az uniós gazdasági ágazat egyenlő versenyfeltételek melletti működését.

               6.5.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

                     (210)

                     Az intézkedések egyértelműen az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálják. Korlátozott mértékben jelentkeznek kedvezőtlen hatások az importőröknél és a felhasználóknál, különösen pedig az üvegrostszövet-gyártóknál, amelyek a leginkább kiszolgáltatott helyzetben vannak, mert termelési költségeiken belül nagy részarányt képviselnek a folytonosüvegrostszál termékek.

                     (211)

                     A Bizottság azonban felhívja a figyelmet arra, hogy a folytonosüvegrostszál termékek más, az intézkedések hatályán kívül eső forrásokból is beszerezhetők. A Bizottság azt is megjegyzi, hogy az uniós gazdasági ágazat az elmúlt években kiterjedt innovációt folytatott, valamint hogy az uniós gyártók együttműködnek a felhasználóikkal annak érdekében, hogy az igényeiknek és elvárásaiknak megfelelő terméket tudják előállítani. Ezt az innovációt a kár folytatódása veszélybe sodorná.

                     (212)

                     A Bizottság tudomásul vette a tanúsítási és jóváhagyási eljárásokkal kapcsolatos észrevételeket, azonban rá kíván mutatni arra, hogy az intézkedések bevezetésének az a célja, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen valamennyi gazdasági szereplő számára, ennélfogva a felhasználóknak továbbra is lesz lehetőségük arra, hogy a tisztességes piaci ár megfizetése mellett behozzák a tanúsított vagy jóváhagyott egyiptomi folytonosüvegrostszál termékeket.

                     (213)

                     A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek miatt a kiegyenlíthető támogatások teljes összegének megfelelő szintű kiegyenlítő intézkedéseknek az Egyiptomból származó folytonosüvegrostszál termékek behozatalára történő bevezetése ne szolgálná az Unió érdekét.

               7.   IDEIGLENES KIEGYENLÍTŐ INTÉZKEDÉSEK

                     (214)

                     A Bizottságnak a támogatással, a jelentős kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatos következtetései alapján az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével összhangban ideiglenes kiegyenlítő vámot kell kivetni az Egyiptomból származó folytonosüvegrostszál termékek behozatalára.

               7.1.   Ideiglenes intézkedések

                     (215)

                     Az Egyiptomból származó folytonosüvegrostszál termékek behozatalára vonatkozóan az alaprendelet 12. cikkének (1) bekezdésében foglalt szabályoknak megfelelően kell az ideiglenes intézkedéseket bevezetni, amelyek szerint az ideiglenes kiegyenlítő vám összegének meg kell egyeznie a kiegyenlíthető támogatások előzetesen megállapított teljes összegével.

                     (216)

                     A fentiek alapján az ideiglenes kiegyenlítő vám vámtételei a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

                        15. táblázat

                        Ideiglenes vámtételek

                                 Vállalat

                                 Ideiglenes kiegyenlítő vám

                                 Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E.

                                 8,7 %

                                 Minden más vállalat

                                 8,7 %

                     (217)

                     Az e rendeletben a meghatározott vállalat esetében megállapított egyedi kiegyenlítő vámtétel e vizsgálat ténymegállapításain alapul. Ennek megfelelően ez a vámtétel az e vizsgálat során az egyetlen exportáló gyártó tekintetében feltárt helyzetet tükrözi. Ezek a vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett jogalany által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak.

                     (218)

                     Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. Esetükben az egyedi kiegyenlítő vámtétel nem alkalmazható.

                     (219)

                     Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi kiegyenlítő vámtétel a kérelme alapján alkalmazható. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni. (16) A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság értesítést tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               8.   NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL

                     (220)

                     A (9) preambulumbekezdésben említett módon a Bizottság a folytonosüvegrostszál termékek behozatalaira a nyilvántartásba vételt elrendelő rendelet kihirdetésével az alaprendelet 24. cikkének (5a) bekezdése alapján az előzetes tájékoztatási időszak vonatkozásában nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be.

                     (221)

                     A nyilvántartásba vételt elrendelő rendelet értelmében a nyilvántartásbavételi kötelezettség csak a háromhetes előzetes tájékoztatási időszakra terjedt ki. E rendelet hatálybalépésekor a nyilvántartásba vétel megszűnik.

                     (222)

                     Az eljárás e szakaszában nem született döntés a szubvencióellenes intézkedések esetleges visszaható hatályú alkalmazásáról. Ebben a kérdésben a Bizottság az eljárás végleges szakaszában dönt.

               9.   TÁJÉKOZTATÁS AZ ELJÁRÁS IDEIGLENES SZAKASZÁBAN

                     (223)

                     A Bizottság az alaprendelet 29a. cikkével összhangban tájékoztatta az érdekelt feleket az ideiglenes vámok tervezett kivetéséről. A Bizottság ezt a tájékoztatást a Kereskedelmi Főigazgatóság internetes honlapján keresztül a nyilvánosság számára is hozzáférhetővé tette.

                     (224)

                     Az érdekelt felek három munkanapot kaptak arra, hogy a kifejezetten nekik megküldött számítások pontosságával kapcsolatban írásban észrevételeket tegyenek.

                     (225)

                     A Bizottsághoz a Jushi Egypttől érkeztek észrevételek. Ezek az észrevételek azonban nem a számítás pontosságára vonatkoztak. Ezért az ideiglenes kiegyenlítő vám változatlan marad.

               10.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

                     (226)

                     A felelősségteljes ügyvitel érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket, és/vagy a megadott határidőn belül kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

                     (227)

                     Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatos ténymegállapítások ideiglenesek, és a vizsgálat végleges szakaszában módosíthatók,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk

               (1)   A Bizottság ideiglenes kiegyenlítő vámot vet ki az Egyiptomból származó, jelenleg a 7019 11 00, ex 7019 12 00 és 7019 31 00 KN-kódok (TARIC-kódok: 7019120022, 7019120025, 7019120026 és 7019120039) alá tartozó, következőképpen meghatározott termék behozatalára: a legfeljebb 50 mm hosszúságú vágott üvegrostszál; az üvegrost előfonat, kivéve azokat a bevonattal ellátott impregnált üvegrost előfonatokat, amelyek izzítási vesztesége (az ISO 1887 szabvány szerint meghatározva) 3 %-nál nagyobb; valamint az üvegrostszálból készült szövedék, kivéve az üveggyapotból készült szövedéket.

               (2)   Az alábbi vállalatok által előállított, az (1) bekezdésben meghatározott termék vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó ideiglenes kiegyenlítő vám vámtétele a következő:

                           Vállalat

                           Ideiglenes kiegyenlítő vám

                           TARIC-kiegészítő kód

                           Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E.

                           8,7 %

                           C540

                           Minden más vállalat

                           8,7 %

                           C999

               (3)   Az (1) bekezdésben meghatározott termék Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

               (4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

            2. cikk

               (1)   Az érdekelt felek az e rendeletre vonatkozó írásbeli észrevételeiket az e rendelet hatálybalépésétől számított 15 naptári napon belül nyújthatják be a Bizottságnak.

               (2)   Azok az érdekelt felek, amelyek kérni kívánják a Bizottság előtti meghallgatásukat, ilyen irányú kérésüket az e rendelet hatálybalépésétől számított 5 naptári napon belül nyújthatják be.

               (3)   Azok az érdekelt felek, amelyek kérni kívánják a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat, ilyen irányú kérésüket az e rendelet hatálybalépésétől számított 5 naptári napon belül nyújthatják be. A meghallgató tisztviselő megvizsgálja az e határidőn túl benyújtott kérelmeket, és e kérelmek elfogadásáról az adott eset körülményeinek megfelelően határozhat.

            3. cikk

               (1)   A vámhatóságok a behozataloknak az (EU) 2020/199 végrehajtási rendelet 1. cikkében elrendelt nyilvántartásba vételét megszüntetik.

               (2)   Az azon termékek tekintetében gyűjtött adatokat, amelyek legfeljebb 3 héttel e rendelet hatálybalépését megelőzően léptek be felhasználás céljából az Unió területére, az esetleges végleges intézkedések hatálybalépéséig vagy ezen eljárás megszüntetéséig meg kell őrizni.

            4. cikk
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2020. március 5-én.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  HL L 176., 2016.6.30., 55. o.

            (2)  HL C 192., 2019.6.7., 30. o.

            (3)  HL C 151., 2019.5.3., 4. o.

            (4)  HL C 48., 2020.2.12., 18. o.

            (5)  A Bizottság (EU) 2020/199 végrehajtási rendelete (2020. február 13.) az Egyiptomból származó folytonosüvegrostszál termékek behozatalára vonatkozó nyilvántartásbavételi kötelezettség bevezetéséről (HL L 42., 2020.2.14., 10. o.).

            (6)  Az „A” jelű vállalat azért kívánt névtelen maradni, mert jelentős kockázatát látta annak, hogy kereskedelmi megtorló intézkedések áldozata lehet abban az esetben, ha egyes gyártók úgy ítélik meg, hogy eljárása ellentétes az érdekeikkel.

            (7)  Lásd az Egyiptomi Arab Köztársaság elnökének 35. sz. rendeletét, 2003.2.15.

            (8)  Az Egyiptomi Arab Köztársaság elnökének 2015. évi 330. sz. rendelete a Szuezi-csatornai Gazdasági Övezet létrehozásáról, 2015. augusztus 19.

            (9)  Egyiptom 2016-ban az „általános forgalmi adó” helyett vezette be a héát. Bár a két adónem között vannak bizonyos különbségek, mindkettő lehetőséget adott a gyártóknak a korábban befizetett adó levonására, és ily módon a levonható összegek – különösen az exportorientált vállalatoknál – felhalmozódhattak, ha a befizetett adó meghaladta a vevőktől beszedett adót.

            (10)  2016. évi 67. sz. törvény, 22. cikk.

            (11)  A 2016-tól 2018-ig tartó időszak éves beszámolóiban a héával, illetve a közvetett adókkal kapcsolatos követelésként feltüntetett tételek többsége a 2016 júliusáig hatályos 10 %-os általános forgalmi adó melletti külföldi beszerzésekhez kötődik.

            (12)  Több nemzetközi adóügyi kiadvány is megerősíti, hogy Egyiptomban az előzetesen befizetett héát rendkívül nehéz visszakapni (LINK). A Világbank „Doing Business in Egypt 2020” („Üzleti tevékenység Egyiptomban, 2020”) című kiadványa adóügyi szempontból 190 ország közül a 156. helyen rangsorolja Egyiptomot.

            (13)  Az Unió vámterületére behozott, „felügyelet” vagy nyomon követés tárgyát képező egyedi termékek adatbázisa, amelyet az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság működtet.

            (14)  Dömpingellenes eljárás (HL C 68., 2019.2.21., 29. o.); szubvencióellenes eljárás (HL C 167., 2019.5.16., 11. o.).

            (15)  A Bizottság (EU) 2017/724 rendelete (HL L 107., 2017.4.25., 4. o.), (149) preambulumbekezdés.

            (16)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.