title: A Bizottság (EU) 2016/1799 végrehajtási rendelete (2016. október 7.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 136. cikke (1) bekezdésének és 136. cikke (3) bekezdésének megfelelően a külső hitelminősítő intézetek hitelkockázati hitelminősítéseinek hozzárendelése tekintetében végrehajtás-technikai standardok megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               12.10.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 275/3

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1799 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. október 7.)
   az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 136. cikke (1) bekezdésének és 136. cikke (3) bekezdésének megfelelően a külső hitelminősítő intézetek hitelkockázati hitelminősítéseinek hozzárendelése tekintetében végrehajtás-technikai standardok megállapításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésére és 136. cikke (3) bekezdésének harmadik albekezdésére,
   mivel:

               (1)

               E rendelet rendelkezései szorosan kapcsolódnak egymáshoz, mivel az értékpapírosítási pozíciókra vonatkozó minősítések kivételével a hitelkockázati minősítések hozzárendelésével foglalkoznak. Ezen egyidejűleg hatályba léptetendő rendelkezések koherenciája, valamint annak elősegítése érdekében, hogy az említett kötelezettségek hatálya alá tartozók átfogó rálátással rendelkezzenek a szóban forgó rendelkezésekre, és könnyen hozzáférhessenek azokhoz, célszerű egyetlen rendeletbe foglalni az 575/2013/EU rendelet által előírt, az értékpapírosítási pozíciókra vonatkozó minősítések kivételével a hitelkockázati minősítések hozzárendelésével foglalkozó ezen végrehajtás-technikai standardokat.

               (2)

               Az 575/2013/EU rendelet 136. cikkének (1) bekezdése minden külső hitelminősítő intézet (KHMI) vonatkozásában előírja annak meghatározását, hogy az említett rendelet 2. szakaszában meghatározott hitelminőségi besorolások melyikének felel meg a KHMI megfelelő hitelminősítése („hozzárendelés”). A KHMI-k az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (2) megfelelően nyilvántartásba vett vagy hitelesített hitelminősítő intézetek vagy pedig hitelminősítést kiadó központi bankok, amelyek mentesülnek az említett rendelet alkalmazása alól.

               (3)

               Az 1060/2009/EK rendeletben és az 575/2013/EU rendeletben használt egyes hasonló fogalmak összetéveszthetők. Az 575/2013/EU rendeletben használt „hitelminősítés” fogalma egyszerre utal a KHMI-k különböző minősítési kategóriáinak „címkéire” és a konkrét elemek ilyen minősítés szerinti besorolására. Ugyanakkor az 1060/2009/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének h) és a) pontja a „minősítési kategória” és a „hitelminősítés” fogalommeghatározás használatával egyértelműen megkülönbözteti e két fogalmat. A fogalomzavar elkerülése érdekében, mivel e két konkrét fogalomra külön-külön kell hivatkozni, továbbá a két rendelet egymást kiegészítő jellege miatt az 1060/2009/EK rendelet pontosabb terminológiáját kell használni.

               (4)

               Tekintve, hogy az 1060/2009/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdése szerint a hitelintézetek és a befektetési vállalkozások a hitelminősítéseket csak akkor használhatják szabályozási célra, ha azokat az Unióban alapított, és az említett rendeletnek megfelelően nyilvántartásba vett vagy hitelesített hitelminősítő intézetek adták ki, célszerű, hogy a KHMI-k hitelminősítéseinek hozzárendelése az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti „hitelminősítés” fogalommeghatározásának megfelelő hitelminősítésekre vonatkozzon. Továbbá, mivel az 575/2013/EU rendelet 136. cikke értelmében a hozzárendelést minden KHMI vonatkozásában el kell végezni, ezek fogalommeghatározása pedig az említett rendelet 4. cikkének 98. pontja értelmében magában foglalja az olyan, hitelminősítéseket kibocsátó központi bankokat is, amelyek mentesülnek az 1060/2009/EK rendelet alkalmazása alól, célszerű, hogy a KHMI-k minősítési kategóriáinak hozzárendelése vonatkozzon az ilyen hitelminősítésekre is. Az 575/2013/EU rendelet a sztenderd módszer keretében bizonyos eszközosztályok (például a részvények) kapcsán nem engedélyezi a hitelminősítések használatát. Ezért a rögzített hozamú kollektív befektetési formák minősítése tekintetében célszerű, hogy a KHMI-k hitelminősítéseinek hozzárendelése közülük csak azokra vonatkozzon, amelyek kizárólag az alapul szolgáló eszköz hitelminőségétől függenek.

               (5)

               A hozzárendelés célja, hogy az 575/2013/EU rendelet szerinti megfelelő kockázati súlyokat rendeljen a KHMI-k minősítési kategóriáihoz. Ezért az egyes minősítési kategóriák tekintetében képesnek kell lennie nem csupán a kockázat relatív különbségeinek, hanem a kockázat abszolút szintjeinek azonosítására is, ezáltal megfelelő szintű tőkét biztosítva a sztenderd módszer keretében.

               (6)

               A KHMI-k által alkalmazott módszertanok széles köre miatt a hozzárendelési módszertan objektivitása és egységessége kulcsfontosságú tényező az intézmények közötti egyenlő versenyfeltételek és a KHMI-kkel szembeni egyenlő bánásmód biztosítása érdekében. Ezen okból a mennyiségi és a minőségi tényezők használatára és benchmarkkal való összehasonlítására vonatkozó szabályok kidolgozásakor az e rendeletben meghatározott hozzárendelés zökkenőmentes bevezetése érdekében figyelembe kell venni a korábbi szabályozási keretet, vagyis a külső hitelminősítő intézetek elismerésére vonatkozó, 2010. november 30-i módosított iránymutatás (Revised Guidelines on the recognition of External Credit Assessment Institutions) 3. részét. Ez biztosítaná továbbá a saját tőke mérésének és előírásainak nemzetközi konvergenciájára vonatkozó, 2006. júniusi Bázel II felülvizsgált átfogó keret (Basel II: International Convergence of Capital Measurement and Capital Standards: A Revised Framework – Comprehensive Version) 2. melléklete szerinti vonatkozó nemzetközi standardoknak való megfelelést is.

               (7)

               A KHMI-k által használt nemteljesítési definíciók eltérhetnek az 575/2013/EU rendelet 178. cikkében meghatározott, az 1060/2009/EK rendeletben és az (EU) 2015/2 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (3) is tükröződő fogalomtól. Ettől függetlenül, a külsőleg minősített kitettségekre vonatkozó átfogó tőkekövetelmény stabilitása érdekében a nemteljesítés fogalmának meghatározására e rendelet alkalmazásában az 575/2013/EU rendelet 136. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett benchmark kalibrálásához használt nemteljesítési eseménytípusokat kell használni.

               (8)

               A hozzárendelés lényegében a KHMI által használt minősítési kategóriák megfeleltetése egy prudenciális célokból kialakított szabályozási skálának. Ezért ezt a fogalmat meg kell különböztetni az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA) által az 1060/2009/EK rendelet 21. cikkének (4b) bekezdése értelmében jelentés formájában elkészítendő megfeleltetéstől, amelynek célja, hogy a befektetők könnyen összehasonlíthassák az adott minősített szervezet tekintetében létező összes hitelminősítést. Az e rendelet szerinti „hozzárendelés” emellett nem azonos az egyéb keretek, például az eurórendszer hitelminősítési keretrendszere szerinti hozzárendeléssel, mivel ezek a keretek eltérő módszertant és fogalommeghatározásokat alkalmazhatnak.

               (9)

               A minősítési kategóriák minden egyes releváns sorozata („minősítési skála”) tekintetében külön hozzárendelést kell végezni. Ha a KHMI minősítési skálája kitettségi osztályokon átívelően azonos, akkor a hozzárendelésnek is azonosnak kell lennie, ezzel biztosítva az 575/2013/EU rendelet által létrehozott kitettségi osztályok differenciált kockázati súlyozását. Ha a KHMI több minősítési skálával rendelkezik, a hozzárendelés céljából figyelembe kell venni a KHMI által közöttük létrehozott kapcsolatot.

               (10)

               Az 1060/2009/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének x. pontja szerinti nem kezdeményezett (megbízás nélküli) hitelminősítéseket mindaddig figyelembe kell venni a hozzárendelés szempontjából, amíg azok az 1060/2009/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének megfelelően szabályozási célra használhatók, és az Európai Bankhatóság (EBH) az 575/2013/EU rendelet 138. cikkének megfelelően megerősítette, hogy minőségük nem tér el az adott KHMI megbízáson alapuló minősítéseinek minőségétől.

               (11)

               A hozzárendelés elvégzésekor mennyiségi és minőségi tényezőket is fel kell használni; a minőségi tényezőket a második szakaszban kell figyelembe venni, a szükséges esetben és mértékben, különösen, ha a mennyiségi tényezők nem megfelelőek. Következésképpen a minőségi tényezőket a mennyiségi tényezők alapján végzett kezdeti hozzárendelés felülvizsgálatához, korrekciójához és javításához kell felhasználni, amennyiben az ilyen felülvizsgálat indokolt és szükséges. Erre a kétlépcsős megközelítésre azért van szükség, hogy hozzájáruljon a hozzárendelés objektivitásához, és biztosítsa, hogy a hozzárendelés valóban a KHMI által használt minősítési kategóriák megfeleltetése egy prudenciális célokból kialakított szabályozási skálának.

               (12)

               A prudenciális és a piaci szempontok kiegyensúlyozása érdekében el kell kerülni, hogy jelentős indokolatlan hátrányt szenvedjenek azok a KHMI-k, amelyek közelmúltbeli piaci belépésük miatt kevesebb mennyiségi információval rendelkeznek. Ezért célszerű csökkenteni a mennyiségi tényezőknek a hozzárendelés szempontjából vett fontosságát. A hozzárendelést minden olyan esetben aktualizálni kell, amikor az a jelen rendelet hatálybalépése után beszerzett mennyiségi információk figyelembevétele érdekében szükségessé válik.

               (13)

               A legreprezentatívabb mennyiségi tényezőnek az azonos minősítési kategóriába sorolt elemekhez kapcsolódó nemteljesítési arányt kell tekinteni, és azt az ilyen elemekhez tartozó nemteljesítési adatokból kell kiszámítani. Ha az ilyen elemekhez tartozó nemteljesítési adatok nem állnak elegendő mértékben rendelkezésre, akkor az adott KHMI véleménye és a hozzárendelés tárgyát képező, azonos minősítési kategóriába sorolt elemekhez kapcsolódó nemteljesítési bizonyítékok alapján ki kell számítani a nemteljesítési arány becslését.

               (14)

               A KHMI-k körében való összehasonlíthatóság biztosítása érdekében a nemteljesítési arány számításának meg kell felelnie bizonyos követelményeknek. Célszerű például hároméves időszakot figyelembe vennie annak érdekében, hogy igen alacsony mértékű kockázat mellett is elegendő számú nemteljesítést lehessen megfigyelni, továbbá a kockázat alulbecslésének elkerülése érdekében célszerű figyelembe vennie a visszavonásokat is. Nem szabad ugyanakkor figyelembe vennie sem a közszektorbeli, sem a kibocsátási minősítéseket, egyfelől az előbbi típusú minősítések esetében a nemteljesítés ritkasága miatt, másfelől annak elkerülése érdekében, hogy a nemteljesítési arány az utóbbi típusú minősítések figyelembevétele miatt a több kibocsátást végző kibocsátók javára torzítson.

               (15)

               A nemteljesítési arányokat minden minősítési kategória esetében lehetőség szerint egy hosszú távú és egy rövid távú megfigyelési időszak figyelembevételével kell kiszámítani. Előbbit a hozzárendelés alapjaként kell felhasználni, utóbbit pedig a minősítési kategória kockázati szintjének potenciális emelkedésére vagy csökkenésére utaló korai előrejelzésként. Ha nem áll rendelkezésre elegendő számú hitelminősítés, akkor a rövid távú nemteljesítési arányok kiszámításával kapcsolatos magas fokú bizonytalanság miatt csak a hosszú távú nemteljesítési arányt célszerű kiszámítani. Ebben az esetben a minősítési kategória kockázati szintjének potenciális emelkedésére vagy csökkenésére utaló előrejelzést a minőségi tényezőkkel kell biztosítani.

               (16)

               Az azonos minősítési kategóriába sorolt elemekhez kapcsolódó nemteljesítési arány kiszámításához a KHMI által használt nemteljesítési fogalom a hozzárendelés kulcsfontosságú eleme. A nemteljesítés fogalmának szigorú meghatározása magasabb nemteljesítési arányhoz vezethet, mint egy kevésbé szigorú fogalommeghatározás alkalmazása. Ezért a hozzárendelés pontosságának biztosítása érdekében meg kell becsülni, hogy a nemteljesítés fogalmának meghatározása milyen hatást gyakorol a nemteljesítési arány kiszámítására.

               (17)

               Ha csak kevés nemteljesítési adat áll rendelkezésre, akkor a hozzárendelés céljából a KHMI-k közötti egységesség biztosítása érdekében a minősítési kategória időszakát is figyelembe kell venni. Például előfordulhat, hogy rövid időszak választása esetén egyes elemek a kockázat egy adott szintjét képviselik. Ugyanakkor előfordulhat, hogy ugyanezek az elemek a nemteljesítési arány kiszámításához választott hároméves időszak alapján értékelve a kockázat egy jelentősen eltérő szintjét képviselik. A hozzárendelés során ezt a tényezőt fel kell ismerni és megfelelően figyelembe kell venni.

               (18)

               Ha nem áll rendelkezésre mennyiségi tényező, de a szomszédos minősítési kategória hozzárendelése ismert, akkor a minősítési kategória jelentését és a minősítési skálán elfoglalt relatív pozícióját célszerű segítségül hívni. E célból a hitelminőségi besorolásokat olyan szempontok szerint kell jellemezni, mint a kibocsátónak a pénzügyi kötelezettségei teljesítésére irányuló képessége, a gazdasági helyzetre való érzékenysége vagy a nemteljesítési helyzethez való közelsége.

               (19)

               Figyelembe kell venni a minősítési kategóriába sorolt elemek általános kockázati tényezőit is. A minősítési kategóriába sorolt elemek méretét és tevékenységi diverzifikációjának mértékét célszerű a mögöttes kockázati profil releváns indikátorának tekinteni. Célszerű lehetővé tenni az azonos minősítési kategóriába sorolt elemek egyéb hitelképességi mutatóinak minőségi tényezőként való figyelembevételét is, mivel ezzel további információ nyerhető a szóban forgó minősítési kategória nemteljesítési magatartásáról. A különböző hitelképességi mutatók relevanciáját, objektivitását és megbízhatóságát gondosan elemezni kell a hozzárendelés céljából való felhasználásuk előtt.

               (20)

               A nemzetközi standardoknak való megfelelés érdekében a hozzárendelés céljából a hosszú távú és a rövid távú nemteljesítési arány kapcsán a saját tőke mérésének és előírásainak nemzetközi konvergenciájára vonatkozó, 2006. júniusi Bázel II felülvizsgált átfogó keretben előírt benchmarkokat kell használni. Ugyanakkor a jelenleg az uniós piacon működő KHMI-k sokféleségének figyelembevétele érdekében részletesebb szabályokat kell meghatározni, mivel előfordulhat, hogy az általuk használt nemteljesítési arányok jelentősen eltérnek a jelenlegi benchmark alapjául szolgáló nemzetközi KHMI-k mintájától. Konkrétabban, a hosszú távú benchmarkot intervallumok segítségével kell meghatározni annak elismerése érdekében, hogy az egyes hitelminőségi besorolásoknak értékek tartománya is megfeleltethető.

               (21)

               A minősítési kategóriákat kezdetben a hosszú távú nemteljesítési arányuk és a hosszú távú benchmark összehasonlítása, illetve a minőségi tényezőkből nyert információk alapján célszerű hozzárendelni valamely hitelminőségi besoroláshoz.

               (22)

               Az 575/2013/EU rendelet 136. cikke (1) bekezdésének második albekezdése értelmében a hozzárendelés megfelelőségét gyakran felül kell vizsgálni, mivel a hosszú távú nemteljesítési arány változhat, és más hitelminőségi besorolás szempontjából válhat reprezentatívvá. E célból az adott minősítési kategóriában tapasztalt közelmúltbeli rövid távú nemteljesítési arányokat rendszeresen össze kell vetni a releváns rövid távú benchmarkokkal (a „monitoringszinttel” és a „küszöbszinttel”). A rövid távú benchmarkoktól való, két egymást követő évben tapasztalt eltérés a minősítési paraméterek gyengülését jelezheti, ami arra utalhat, hogy az új mögöttes hosszú távú nemteljesítési arány egy kevésbé kedvező hitelminőségi besorolás szempontjából reprezentatív. E jelzés még relevánsabb abban az esetben, ha az eltérés nemcsak a monitoringszintet, hanem a küszöbszintet is meghaladja. A legmagasabb minősítési kategóriákba tartozó egyetlen elem nemteljesítése miatt felmerülhet az elemet minősítő KHMI-vel kapcsolatos hozzárendelés felülvizsgálatának szükségessége.

               (23)

               Az újonnan alapított KHMI-k hozzárendelésbe való bevonása érdekében módosított végrehajtás-technikai standardtervezeteket kell benyújtani.

               (24)

               Mivel az 575/2013/EU rendeletnek mindenkor meg kell felelni, a hozzárendelés teljesítményét folyamatosan meg kell figyelni.

               (25)

               Ez a rendelet az EBH, az ESMA és az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA) (európai felügyeleti hatóságok, EFH-k) által a Bizottságnak együttesen benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeteken alapul.

               (26)

               A Bizottság 2016. március 29-én az európai felügyeleti hatóságok vegyes bizottságát arról értesítette, hogy a végrehajtás-technikai standardtervezeteket módosításokkal kívánja elfogadni, mivel egyensúlyt kíván teremteni a szilárd prudenciális megközelítés és annak szükségessége között, hogy elkerülhető legyen a további koncentráció a már amúgy is igen koncentrált hitelminősítési piacon, amelyet a három nagy KHMI együttesen mintegy 90 %-os piaci részesedéssel dominál. Az értesítésben a Bizottság kiemelte különösen az annak elkerülésére irányuló szándékát, hogy az elegendő számú minősítést ki nem adó KHMI-k vonatkozásában – a kiadott minősítések színvonalától függetlenül – három év után automatikusan konzervatívabb hozzárendelést alkalmazzanak, mivel ez a megközelítés a piaci belépést akadályozó szabályozási korlátok létrejöttét eredményezhetné, és pusztán azért gyengítené a kisebb/újabb KHMI-k versenypozícióját, mert azok nem adnak ki olyan sok minősítést, mint a régi nagy cégek. Az európai felügyeleti hatóságok vegyes bizottsága 2016. május 12-i hivatalos véleményében megerősítette eredeti álláspontját, és nem nyújtott be újabb, a Bizottság javasolt módosításainak megfelelően módosított végrehajtás-technikai standardtervezeteket.

               (27)

               A szilárd prudenciális megközelítés és a hitelminősítési piacon uralkodó verseny közötti egyensúly biztosítása érdekében a végrehajtás-technikai standardtervezeteket módosítani kell azon rendelkezések tekintetében, amelyek következtében a kisebb/újabb KHMI-k a közelmúltbeli piaci belépésük miatt jelentős indokolatlan hátrányt szenvedhetnének, ideértve különösen a kevesebb adat esetén konzervatívabb bánásmódot előíró rendelkezéseket, az új hozzárendelés 2019. évi automatikus hatálybalépését, a hozzárendelés felülvizsgálatára vonatkozó rendelkezést és a 2019-től alkalmazandó hozzárendelési táblázatokat.

               (28)

               Az EBH, az ESMA és az EIOPA nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét, az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 37. cikkével összhangban létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport véleményét, és az 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 37. cikkével összhangban létrehozott biztosítási és viszontbiztosítási érdekképviseleti csoport véleményét,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   I. CÍM

      MENNYISÉGI TÉNYEZŐK, MINŐSÉGI TÉNYEZŐK ÉS BENCHMARK

      1. FEJEZET

         Mennyiségi tényezők

   1. cikk
   A minősítési kategóriák hozzárendelésének mennyiségi tényezői
   Az 575/2013/EU rendelet 136. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett mennyiségi tényezők az azonos minősítési kategóriába sorolt elemekhez rendelt rövid és hosszú távú nemteljesítési arányok, a 2–6. cikkben foglaltaknak megfelelően.
   2. cikk
   A mennyiségi tényezők kiszámításához felhasznált elemek
   Az 1. cikkben említett nemteljesítési arányokat minden egyes minősítési kategória esetében kizárólag a hozzárendelés tárgyát képező külső hitelminősítő intézet (KHMI) által azonos minősítési kategóriába sorolt elemek alapján szabad kiszámítani, és az elemeknek meg kell felelniük a következő követelményeknek:

               a)

               az (EU) 2015/2 felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikkének a) pontja szerinti „vállalati minősítésekhez” tartoznak, és besorolásukra kibocsátói alapon kerül sor;

               b)

               a következő minősítések valamelyikét kapják:

                           i.

                           megbízáson alapuló minősítés;

                           ii.

                           az 575/2013/EU rendelet 138. cikkének követelményeit teljesítő, megbízás nélküli minősítés.

      1. szakasz

         A minősítési kategória mennyiségi tényezőinek kiszámítása elegendő számú hitelminősítés rendelkezésre állása esetén

   3. cikk
   Annak meghatározása, hogy elegendő számú hitelminősítés áll-e rendelkezésre
   (1)   A rövid távú nemteljesítési arány kiszámítása céljából akkor elegendő a hozzárendelés tárgyát képező KHMI által azonos minősítési kategóriába sorolt elemek száma, ha az elemek az összes következő követelménynek megfelelnek:

               a)

               elegendőek a minősítési kategória vélelmezett kockázati profilja tekintetében, aminek indikátoraként a minősítési kategória hosszú távú nemteljesítési arányra vonatkozó – a 14. cikk a) pontjában említett – benchmarkja inverzének megfelelő elemek száma szolgál;

               b)

               reprezentatívan képviselik az azonos minősítési kategóriába sorolt elemek legfrissebb portfólióját.

         (2)   A hosszú távú nemteljesítési arány kiszámítása céljából akkor elegendő a hozzárendelés tárgyát képező KHMI által azonos minősítési kategóriába sorolt elemek száma, ha az (1) bekezdésben említett rövid távú nemteljesítési arány tekintetében legalább a 10 legfrissebb rendelkezésre áll.
   4. cikk
   A minősítési kategória rövid távú nemteljesítési arányai elegendő számú hitelminősítés rendelkezésre állása esetén
   (1)   Amennyiben a 3. cikk (1) bekezdésének megfelelően elegendő számú hitelminősítés áll rendelkezésre, úgy az 1. cikkben említett rövid távú nemteljesítési arányokat a (2)–(5) bekezdésben ismertetett módon kell kiszámítani.
   (2)   A minősítési kategória rövid távú nemteljesítési arányait egy 3 éves időszakra vonatkozó olyan arányként kell kiszámítani, amelynél:

               a)

               a nevező az azonos minősítési kategóriába sorolt elemek időszak eleji száma;

               b)

               a számláló az a) pontban említett elemek közül az időszak végéig nemteljesítővé válók száma.

         (3)   Az időszak vége előtt visszavont teljesítő elemeket a rövid távú nemteljesítési arányok (2) bekezdés a) pontja szerinti nevezőjében csak 50 %-os súllyal szabad figyelembe venni. Nemteljesítő elemként kell figyelembe venni minden olyan elemet, amelynél bebizonyosodik, hogy visszavonására a nemteljesítést megelőzően került sor.
   (4)   A (2) bekezdés b) pontja szerinti számlálóban figyelembe veendő nemteljesítő elemnek kell tekinteni mindazon elemeket, amelyeknél bekövetkezett a következő típusú események bármelyike:

               a)

               csőd- vagy felszámolási eljárás megindítása, ami a jövőben valószínűleg a szerződéses adósságszolgálat elmaradásával vagy késedelmével jár;

               b)

               szerződéses kamatfizetés vagy tőketörlesztés elmaradása vagy késedelme, kivéve, ha ezt szerződéses moratórium teszi lehetővé;

               c)

               értékvesztéssel járó adósságcsere, amelynek értelmében a befektető a felajánlott csereügylettel kevesebb értékhez jut, mint az eredeti értékpapírokban szereplő ígéret alapján jutna;

               d)

               a minősített szervezet a pénzügyi helyzete miatt jelentős fokú szabályozói felügyelet alá esik.

         (5)   A rövid távú nemteljesítési arányokat az azonos minősítési kategóriába tartozó rendelkezésre álló elemportfóliók tekintetében féléves időszakonként kell kiszámítani, minden évben január 1-jét és július 1-jét véve alapul.
   5. cikk
   A minősítési kategória hosszú távú nemteljesítési aránya elegendő számú hitelminősítés rendelkezésre állása esetén
   (1)   Amennyiben a 3. cikknek megfelelően elegendő számú hitelminősítés áll rendelkezésre, úgy az 1. cikkben említett hosszú távú nemteljesítési arányt a (2)–(4) bekezdésnek megfelelően kell kiszámítani.
   (2)   A hosszú távú nemteljesítési arányt a 4. cikk (1) bekezdésének megfelelően kiszámított rövid távú nemteljesítési arányok közül legalább a 20 legfrissebbnek a súlyozott átlagaként kell kiszámítani. Ha a rendelkezésre álló rövid távú nemteljesítési arányok hosszabb időszakot fednek le, és relevánsak, akkor az ezen hosszabb időszakra vonatkozó rövid távú nemteljesítési arányokat kell használni. Amennyiben 20-nál kevesebb, a 4. cikk (1) bekezdésének megfelelően kiszámított rövid távú nemteljesítési arány áll rendelkezésre, úgy a 20 rövid távú nemteljesítési arányt a fennmaradó rövid távú nemteljesítési arányok becslésével kell lefedni.
   (3)   A (2) bekezdés szerinti súlyozott átlag előállítása céljából a 4. cikknek megfelelően kiszámított rövid távú nemteljesítési arányoknak magukban kell foglalniuk a legutóbbi recessziós időszakot. E recessziós időszaknak legalább egy félévet le kell fednie a minősített elemek fő földrajzi referenciaterületeinek a bruttó hazai termék negatív növekedési rátájával jellemzett időszakából.
   (4)   A (2) bekezdés szerinti súlyozott átlag előállítása céljából a következőképp kell eljárni:

               a)

               a 4. cikk (1) bekezdésének megfelelően kiszámított rövid távú nemteljesítési arányokat a 4. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott elemszám alapján kell súlyozni;

               b)

               a becsült rövid távú nemteljesítési arányokat az azonos minősítési kategóriába sorolt elemek időszak eleji becsült száma alapján kell súlyozni.

         A súlyoknak biztosítaniuk kell a teljes gazdasági ciklus recessziós és nem recessziós éveinek megfelelő figyelembevételét.

      2. szakasz

         A minősítési kategória mennyiségi tényezőinek kiszámítása, ha nem áll rendelkezésre elegendő számú hitelminősítés

   6. cikk
   Felhasznált elemek és a minősítési kategória hosszú távú nemteljesítési aránya, ha nem áll rendelkezésre elegendő számú hitelminősítés
   Ha a 3. cikk szerinti elegendő számú hitelminősítés nem áll rendelkezésre, akkor az 1. cikkben említett hosszú távú nemteljesítési arány kiszámításának a következő két feltételt kell teljesítenie:

               a)

               az azonos minősítési kategóriába sorolt elemekhez kapcsolódó hosszú távú nemteljesítési aránynak a KHMI által, az 575/2013/EU rendelet 136. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében megadott becslésén kell alapulnia;

               b)

               az a) pontban említett becslést ki kell egészíteni a hozzárendelés tárgyát képező KHMI által a minősítési kategóriába sorolt nemteljesítő és teljesítő elemek számával.

      2. FEJEZET

         Minőségi tényezők

   7. cikk
   A minősítési kategóriák hozzárendelésének minőségi tényezői
   Az 575/2013/EU rendelet 136. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett minőségi tényezők a következők:

               a)

               a nemteljesítés KHMI által figyelembe vett fogalommeghatározása, a 8. cikkben említettek szerint;

               b)

               a minősítési kategória időszakának KHMI által figyelembe vett definíciója, a 9. cikkben említettek szerint;

               c)

               a minősítési kategória jelentése és a KHMI által kialakított minősítési skálán elfoglalt relatív pozíciója, a 10. cikkben említettek szerint;

               d)

               az azonos minősítési kategóriába sorolt elemek hitelképessége, a 11. cikkben említettek szerint;

               e)

               az azonos minősítési kategóriába sorolt elemekhez kapcsolódó hosszú távú nemteljesítési aránynak a KHMI által, az 575/2013/EU rendelet 136. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében megadott becslése, a 12. cikkben meghatározottak szerint;

               f)

               ha rendelkezésre áll, a KHMI által megállapított kapcsolat (belső hozzárendelés) a hozzárendelés tárgyát képező minősítési kategória és az ugyanazon KHMI által előállított egyéb minősítési kategóriák között, amennyiben ez utóbbi kategóriák tekintetében e rendeletnek megfelelően már végrehajtották a hozzárendelést, a 13. cikkben említettek szerint;

               g)

               minden egyéb releváns információ, amely le tudja írni a minősítési kategória által kifejezett kockázati mértéket.

         8. cikk
   A nemteljesítés KHMI által figyelembe vett definíciója
   A KHMI által egy adott elem nemteljesítő helyzetének megállapításához figyelembe vett eseménytípusokat a rendelkezésre álló információk összességét felhasználva össze kell hasonlítani a 4. cikk (4) bekezdésében említett eseménytípusokkal. Ha az összehasonlításból kiderül, hogy a KHMI nem az összes ilyen nemteljesítési eseményt vette figyelembe, megfelelően ki kell igazítani az 1. cikkben említett mennyiségi tényezőket.
   9. cikk
   A minősítési kategória időszaka
   A KHMI által a minősítési kategóriába való besoroláshoz figyelembe vett időszaknak releváns utalást kell tartalmaznia arra vonatkozóan, hogy az adott minősítési kategória kockázati szintje fenntartható-e a 4. cikk (2) bekezdésében meghatározott időszak alatt.
   10. cikk
   A minősítési kategória jelentése és relatív pozíciója
   (1)   A KHMI által kialakított minősítési kategória jelentését az adott minősítési kategóriába sorolt elemekkel összefüggő pénzügyi kötelezettségvállalások teljesítésére vonatkozó képesség jellemzőinek, konkrétabban a gazdasági környezettel szembeni érzékenység mértékének és a nemteljesítési helyzethez való közelség mértékének megfelelően kell meghatározni.
   (2)   A minősítési kategória jelentését össze kell hasonlítani az egyes hitelminőségi besorolások tekintetében megállapítottal, a 15. cikkben meghatározottak szerint.
   (3)   A minősítési kategória jelentését a KHMI által kialakított minősítési skálán elfoglalt relatív pozíciójával együtt kell figyelembe venni.
   11. cikk
   Az azonos minősítési kategóriába sorolt elemek hitelképessége
   (1)   Az azonos minősítési kategóriába sorolt elemek hitelképességének meghatározásakor figyelembe kell venni legalább az elemek méretét és üzleti tevékenységük ágazati és földrajzi diverzifikációjának mértékét.
   (2)   Az 1. cikkben említett mennyiségi tényezőkkel megadott információk kiegészítése céljából az azonos minősítési kategóriába sorolt elemek hitelképességét – a célszerű mértékben – többféle mutatóval is lehet jellemezni, ha azok megbízhatók és a hozzárendelés szempontjából relevánsak.
   12. cikk
   Az azonos minősítési kategóriába sorolt elemekhez kapcsolódó hosszú távú nemteljesítési aránynak a KHMI által megadott becslése
   Az azonos minősítési kategóriába sorolt elemekhez kapcsolódó hosszú távú nemteljesítési aránynak a KHMI által megadott becslését a hozzárendelés céljából mindaddig figyelembe kell venni, amíg azt megfelelően indokolják.
   13. cikk
   A KHMI által kialakított minősítési kategória belső hozzárendelése
   Ha az ugyanazon KHMI által előállított egyéb minősítési kategóriák tekintetében a 7. cikk f) pontjának megfelelően belső hozzárendelést hajtottak végre, úgy a megfelelő hitelminőségi besorolásokat a hozzárendelés tárgyát képező minősítési kategória kockázati szintjére való releváns utalásnak kell tekinteni.

      3. FEJEZET

         Benchmark és kapcsolódó referenciák

   14. cikk
   Benchmark
   Az 575/2013/EU rendelet 136. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett benchmark a következő benchmarkokra bontható:

               a)

               az I. melléklet 1. táblázatának megfelelően az egyes hitelminőségi besorolások hosszú távú nemteljesítési arányra vonatkozó benchmarkja;

               b)

               az I. melléklet 2. táblázatának megfelelően az egyes hitelminőségi besorolások rövid távú nemteljesítési arányra vonatkozó benchmarkja.

         15. cikk
   A minősítési kategóriák hitelminőségi besorolás szerinti referenciajelentése
   A minősítési kategóriáknak az egyes hitelminőségi besorolások szerinti referenciajelentését a II. melléklet tartalmazza.
   II. CÍM

      HOZZÁRENDELÉSI TÁBLÁZATOK

   16. cikk
   Hozzárendelési táblázatok
   Az egyes KHMI-k minősítési kategóriái és az 575/2013/EU rendelet harmadik része II. címe 2. fejezetének 2. szakaszában meghatározott hitelminőségi besorolások közötti megfelelést a III. melléklet tartalmazza.
   III. CÍM

      ZÁRÓ RENDELKEZÉS

   17. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. október 7-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 176., 2013.6.27., 1. o.

      (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. szeptember 16-i 1060/2009/EK rendelete a hitelminősítő intézetekről (HL L 302., 2009.11.17., 1. o.).

      (3)  A Bizottság 2014. szeptember 30-i (EU) 2015/2 felhatalmazáson alapuló rendelete az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hitelminősítő intézetek által az Európai Értékpapírpiaci Hatóság rendelkezésére bocsátandó információk bemutatására vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 2., 2015.1.6., 24. o.).

      (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1093/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

      (5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1095/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.).

      (6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1094/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) létrehozásáról, valamint a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/79/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 48. o.).

      I. MELLÉKLET

         Benchmarkok a 14. cikk alkalmazásában

         1. táblázat

         Hosszú távú benchmark

         (3 éves időszak)

                  Hitelminőségi besorolás

                  Hosszú távú benchmark

                  Középérték

                  Alsó határ

                  Felső határ

                  1

                  0,10 %

                  0,00 %

                  0,16 %

                  2

                  0,25 %

                  0,17 %

                  0,54 %

                  3

                  1,00 %

                  0,55 %

                  2,39 %

                  4

                  7,50 %

                  2,40 %

                  10,99 %

                  5

                  20,00 %

                  11,00 %

                  26,49 %

                  6

                  34,00 %

                  26,50 %

                  100,00 %

         2. táblázat

         Rövid távú benchmarkok

         (3 éves időszak)

                  Hitelminőségi besorolás

                  Rövid távú benchmarkok

                  Monitoringszint

                  Küszöbszint

                  1

                  0,80 %

                  1,20 %

                  2

                  1,00 %

                  1,30 %

                  3

                  2,40 %

                  3,00 %

                  4

                  11,00 %

                  12,40 %

                  5

                  28,60 %

                  35,00 %

                  6

                  nem alkalmazandó

                  nem alkalmazandó

      II. MELLÉKLET

         A minősítési kategóriák hitelminőségi besorolás szerinti referenciajelentése a 15. cikk alkalmazásában

                  Hitelminőségi besorolás

                  A minősítési kategória jelentése

                  1

                  A minősített szervezetnek a pénzügyi kötelezettségvállalásai teljesítésére irányuló képessége rendkívül/nagyon erős, hitelkockázata minimális/nagyon alacsony.

                  2

                  A minősített szervezetnek a pénzügyi kötelezettségvállalásai teljesítésére irányuló képessége erős, hitelkockázata alacsony, de az 1. hitelminőségi besorolás alá tartozó minősített szervezeteknél némileg érzékenyebb a körülményekben és a gazdasági feltételekben bekövetkező változások kedvezőtlen hatásaira.

                  3

                  A minősített szervezetnek a pénzügyi kötelezettségvállalásai teljesítésére irányuló képessége megfelelő, hitelkockázata mérsékelt.
                  Valószínű azonban, hogy kedvezőtlen gazdasági feltételek vagy változó körülmények hatására a minősített szervezet kevésbé lesz képes teljesíteni pénzügyi kötelezettségvállalásait.

                  4

                  A minősített szervezet rendelkezik a pénzügyi kötelezettségvállalásai teljesítésére irányuló képességgel, de hitelkockázata jelentős.
                  A kedvezőtlen üzleti, pénzügyi vagy gazdasági feltételek miatt folyamatosan jelentős bizonytalansággal és kitettséggel szembesül, aminek következtében a pénzügyi kötelezettségvállalásai teljesítésére irányuló képessége elégtelenné válhat.

                  5

                  A minősített szervezet rendelkezik a pénzügyi kötelezettségvállalásai teljesítésére irányuló képességgel, de hitelkockázata magas.
                  A kedvezőtlen üzleti, pénzügyi vagy gazdasági feltételek valószínűleg csökkenteni fogják a pénzügyi kötelezettségvállalásai teljesítésére irányuló képességét vagy hajlandóságát.

                  6

                  A minősített szervezet jelenleg sebezhető vagy igen sebezhető, hitelkockázata nagyon magas, akár a nemteljesítés szintjét is eléri, vagy ahhoz nagyon közeli.
                  Pénzügyi kötelezettségvállalásai teljesítéséhez kedvező üzleti, pénzügyi vagy gazdasági feltételektől függ.

      III. MELLÉKLET

         Hozzárendelési táblázatok a 16. cikk alkalmazásában

                     Hitelminőségi besorolás

                     1

                     2

                     3

                     4

                     5

                     6

                     AM Best Europe-Rating Services Ltd

                  Hosszú távú kibocsátói hitelminősítési skála

                  aaa, aa+, aa, aa-

                  a+, a, a-

                  bbb+, bbb, bbb-

                  bb+, bb, bb-

                  b+, b, b-

                  ccc+, ccc, ccc-, cc, c, rs

                  Hosszú távú adósságminősítési skála

                  aaa, aa+, aa, aa-

                  a+, a, a-

                  bbb+, bbb, bbb-

                  bb+, bb, bb-

                  b+, b, b-

                  ccc+, ccc, ccc-, cc, c, d

                  Pénzügyierő-minősítési skála

                  A++, A+

                  A, A-

                  B++, B+

                  B, B-

                  C++, C+

                  C, C-, D, E, F, S

                  Rövid távú minősítési skála

                  AMB-1+

                  AMB-1-

                  AMB-2, AMB-3

                  AMB- 4

                     ARC Ratings S.A.

                  Közép- és hosszú távú kibocsátói minősítési skála

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, D

                  Közép- és hosszú távú kibocsátási minősítési skála

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, D

                  Rövid távú kibocsátói minősítési skála

                  A-1+

                  A-1

                  A-2, A-3

                  B, C, D

                  Rövid távú kibocsátási minősítési skála

                  A-1+

                  A-1

                  A-2, A-3

                  B, C, D

                     ASSEKURATA Assekuranz Rating-Agentur GmbH

                  Hosszú távú hitelminősítési skála

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC/C, D

                  Rövid távú vállalati minősítési skála

                  A++

                  A

                  B, C, D

                     Axesor SA

                  Globális minősítési skála

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, D, E

                     BCRA – Credit Rating Agency AD

                  Hosszú távú banki minősítési skála

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  C, D

                  Hosszú távú biztosítási minősítési skála

                  iAAA, iAA

                  iA

                  iBBB

                  iBB

                  iB

                  iC, iD

                  Hosszú távú vállalati minősítési skála

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, D

                  Hosszú távú önkormányzati minősítési skála

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, D

                  Hosszú távú kibocsátási minősítési skála

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, D

                  Rövid távú banki minősítési skála

                  A-1+

                  A-1

                  A-2, A-3

                  B, C, D

                  Rövid távú vállalati minősítési skála

                  A-1+

                  A-1

                  A-2, A-3

                  B, C, D

                  Rövid távú önkormányzati minősítési skála

                  A-1+

                  A-1

                  A-2, A-3

                  B, C, D

                  Rövid távú kibocsátási minősítési skála

                  A-1+

                  A-1

                  A-2, A-3

                  B, C, D

                     Banque de France

                  Globális hosszú távú kibocsátói hitelminősítési skála

                  3++

                  3+, 3

                  4+

                  4, 5+

                  5, 6

                  7, 8, 9, P

                     Capital Intelligence Ltd

                  Nemzetközi hosszú távú kibocsátói minősítési skála

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  C, RS, SD, D

                  Nemzetközi hosszú távú kibocsátási minősítési skála

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, D

                  Nemzetközi rövid távú kibocsátói minősítési skála

                  A-1+

                  A-1

                  A-2, A-3

                  B, C, D

                  Nemzetközi rövid távú kibocsátási minősítési skála

                  A-1+

                  A-1

                  A-2, A-3

                  B, C, D

                     Cerved Rating Agency S.p.A.

                  Hosszú távú vállalati minősítési skála

                  A1.1, A1.2, A1.3

                  A2.1, A2.2, A3.1

                  B1.1, B1.2

                  B2.1, B2.2

                  C1.1

                  C1.2, C2.1

                     Creditreform Ratings AG

                  Hosszú távú minősítési skála

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  C, D

                     CRIF S.p.A.

                  Globális hosszú távú minősítési skála

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, D1, D2

                     Dagong Europe Credit Rating

                  Hosszú távú hitelminősítési skála

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, D

                  Rövid távú hitelminősítési skála

                  A-1

                  A-2, A-3

                  B, C, D

                     DBRS Ratings Limited

                  Hosszú távú kötelezettségminősítési skála

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, D

                  Kereskedelmi értékpapírokra és rövid távú adósságra vonatkozó minősítési skála

                  R-1 H, R-1 M

                  R-1 L

                  R-2, R-3

                  R-4, R-5, D

                  Kárigény-kifizetési képességre vonatkozó minősítési skála

                  IC-1

                  IC-2

                  IC-3

                  IC-4

                  IC-5

                  D

                     European Rating Agency, a.s.

                  Hosszú távú minősítési skála

                  AAA, AA, A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, D

                  Rövid távú minősítési skála

                  S1

                  S2

                  S3, S4, NS

                     EuroRating Sp. z o.o.

                  Globális hosszú távú minősítési skála

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, D

                     Euler Hermes Rating GmbH

                  Globális hosszú távú minősítési skála

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, SD, D

                     FERI EuroRating Services AG

                  FERI EuroRating minősítési skála

                  AAA, AA

                  A

                  BBB, BB

                  B

                  CCC, CC, D

                     Fitch Ratings

                  Hosszú távú kibocsátói hitelminősítési skála

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, RD, D

                  Vállalati pénzügyi kötelezettségek – Hosszú távú minősítési skála

                  AAA AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C

                  Nemzetközi hosszú távú biztosítói pénzügyierő-minősítési skála

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C

                  Rövid távú minősítési skála

                  F1+

                  F1

                  F2, F3

                  B, C, RD, D

                  Rövid távú biztosítói pénzügyierő-minősítési skála

                  F1+

                  F1

                  F2, F3

                  B, C

                     GBB-Rating Gesellschaft für Bonitätsbeurteilung GmbH

                  Globális hosszú távú minősítési skála

                  AAA, AA

                  A, BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, D

                     ICAP Group S.A

                  Globális hosszú távú minősítési skála

                  AA, A

                  BB, B

                  C, D

                  E, F

                  G, H

                     Japan Credit Rating Agency Ltd

                  Hosszú távú kibocsátói minősítési skála

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, LD, D

                  Hosszú távú kibocsátási minősítési skála

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, D

                  Rövid távú kibocsátói minősítési skála

                  J-1+

                  J-1

                  J-2

                  J-3, NJ, LD, D

                  Rövid távú kibocsátási hitelminősítési skála

                  J-1+

                  J-1

                  J-2

                  J-3, NJ, D

                     Kroll Bond Rating Agency

                  Hosszú távú hitelminősítési skála

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, D

                  Rövid távú hitelminősítési skála

                  K1+

                  K1

                  K2, K3

                  B, C, D

                     Moody's Investors Service

                  Globális hosszú távú minősítési skála

                  Aaa, Aa

                  A

                  Baa

                  Ba

                  B

                  Caa, Ca, C

                  Kötvényalap-minősítési skála

                  Aaa-bf, Aa-bf

                  A-bf

                  Baa-bf

                  Ba-bf

                  B-bf

                  Caa-bf, Ca-bf, C-bf

                  Globális rövid távú minősítési skála

                  P-1

                  P-2

                  P-3

                  NP

                     Standard & Poor's Ratings Services

                  Hosszú távú kibocsátói hitelminősítési skála

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, R, SD/D

                  Hosszú távú kibocsátási hitelminősítési skála

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, D

                  Biztosítói pénzügyierő-minősítési skála

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, SD/D, R

                  Alapok hitelképességére vonatkozó minősítési skála

                  AAAf, AAf

                  Af

                  BBBf

                  BBf

                  Bf

                  CCCf

                  Közepes piaci vállalatok értékelésén alapuló minősítési skála

                  MM1

                  MM2

                  MM3, MM4

                  MM5, MM6

                  MM7, MM8, MMD

                  Rövid távú kibocsátói hitelminősítési skála

                  A-1+

                  A-1

                  A-2, A-3

                  B, C, R, SD/D

                  Rövid távú kibocsátási hitelminősítési skála

                  A-1+

                  A-1

                  A-2, A-3

                  B, C, D

                     Scope Ratings AG

                  Globális hosszú távú minősítési skála

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC,C, D

                  Globális rövid távú minősítési skála

                  S-1+

                  S-1

                  S-2

                  S-3, S-4

                     Spread Research

                  Nemzetközi hosszú távú minősítési skála

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, D

                     The Economist Intelligence Unit Ltd

                  Szuverén sávos minősítési skála

                  AAA, AA

                  A

                  BBB

                  BB

                  B

                  CCC, CC, C, D


title: A Bizottság (EU) 2015/1854 végrehajtási rendelete (2015. október 15.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               16.10.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 271/31

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1854 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. október 15.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. október 15-én .

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET

         Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  AL

                  84,4

                  MA

                  132,6

                  MK

                  46,1

                  TR

                  56,6

                  ZZ

                  79,9

                  0707 00 05

                  AL

                  36,9

                  TR

                  116,7

                  ZZ

                  76,8

                  0709 93 10

                  TR

                  136,8

                  ZZ

                  136,8

                  0805 50 10

                  AR

                  161,3

                  CL

                  149,0

                  TR

                  110,2

                  UY

                  78,7

                  ZA

                  104,7

                  ZZ

                  120,8

                  0806 10 10

                  BR

                  252,3

                  EG

                  198,3

                  MA

                  56,6

                  MK

                  97,5

                  TR

                  169,2

                  ZZ

                  154,8

                  0808 10 80

                  AR

                  122,1

                  CL

                  86,3

                  MK

                  23,1

                  NZ

                  155,0

                  US

                  86,4

                  ZA

                  144,4

                  ZZ

                  102,9

                  0808 30 90

                  CN

                  65,9

                  TR

                  135,5

                  XS

                  95,1

                  ZA

                  218,5

                  ZZ

                  128,8

         (1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Bizottság 1217/2014/EU végrehajtási rendelete ( 2014. november 11. ) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

text:
               14.11.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 329/17

         A BIZOTTSÁG 1217/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2014. november 11.)
   egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
   mivel:

               (1)

               A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

               (2)

               A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

               (3)

               Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

               (4)

               Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseitől eltérő, kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni.

               (5)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A Kombinált Nómenklatúrában a melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.
   2. cikk
   Az e rendelet rendelkezéseitől eltérő, kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve három hónapig továbbra is felhasználható.
   3. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2014. november 11-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Heinz ZOUREK

            adóügyi és vámuniós főigazgató

      (1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

      (2)  A Tanács 1992. október 12-i 2913/92/EGK rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról (HL L 302., 1992.10.19., 1. o.).

      MELLÉKLET

                  Árumegnevezés

                  Besorolás
                  (KN-kód)

                  Indokolás

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                              1.

                              Egy árucikk (ún. „elektromos szűrő”) körülbelül 8 × 3 × 3 mm mérettel, amelyet egy többrétegű, felületszerelt, átvezető típusú kerámiakondenzátor alkot.
                              Az árucikk aluláteresztő szűrőként kerül bemutatásra, amelyet, mint elektromágneses interferencia (EMI) szűrő használnak például végfokokban, tápegységekben, hőmérséklet- és elektromotor-vezérlésekben és meghajtó áramkörökben.

                      (1) Lásd az 1. képet.

                  8532 24 00

                  A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, a XVI. Áruosztályhoz tartozó megjegyzések 2. a) pontja, valamint a 8532 és a 8532 24 00 KN-kód szövegezése határozza meg.
                  Az árucikket különböző gépek alkotórészeként használják. Mivel egyetlen alkotóeleme a kondenzátor, az árut kerámia-dielektrikumú, többrétegű fix kondenzátorként a 8532 24 00 KN-kód alá kell besorolni.

                              2.

                              Egy árucikk (ún. „elektromos szűrő”) körülbelül 7 × 2 × 2 mm mérettel, amelyet egy kondenzátor és két ferritgyöngy alkot.
                              Az ekvivalens elektromos áramkör ferritgyöngyönként egy-egy induktort tartalmaz, amelyek az egyenáram útjában sorban elhelyezve a felületszerelt átvezető kondenzátor bal és jobb oldalán elhelyezkedő vezetőhöz vannak erősítve.
                              A két ferritgyöngy induktorként működik és funkciójuk a környező áramkörök okozta rezonancia minimalizálása a nagyfrekvenciás elektromos interferenciák csökkentése érdekében.
                              Az árucikk, mint elektromágneses interferencia (EMI) szűrő kerül bemutatásra, amelyet például gépjárművekben és ipari alkalmazásokban használnak.

                      (1) Lásd a 2. képet.

                  8548 90 90

                  A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1. és 6. általános szabály, a XVI. Áruosztályhoz tartozó megjegyzések 2. c) pontja, valamint a 8548, a 8548 90 és a 8548 90 90 KN-kód szövegezése határozza meg.
                  Az árucikk objektív tulajdonságára, nevezetesen arra tekintettel, hogy nem csupán egy kondenzátorból áll, hanem két ferritgyöngyöt is tartalmaz, nem felel meg teljes mértékben a 8532 KN-kód (kondenzátor) szövegezésének.
                  Ezen túlmenően, mivel mind a ferritgyöngyök, mind a kondenzátor egyformán fontosak az elektromos szűrő működéséhez, a termék funkciója túlmutat a 8532 vámtarifaszám alá tartozó termékek funkcióján. Következésképpen a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1. általános szabály és a XVI. Áruosztályhoz tartozó Megjegyzések 2. a) pontjának alkalmazásával, ezen vámtarifaszám alá történő besorolása kizárt.
                  Az árucikket különböző gépek alkotórészeként használják. Mivel a termék nem kizárólag vagy elsősorban egyfajta gépben vagy bizonyos típusú gépekben való felhasználásra alkalmas, a 8548 90 90 KN-kód alá, gépnek vagy készüléknek a 85. árucsoportban máshol nem említett más elektromos alkatrészeként kell besorolni.

                     1. kép

                     2. kép

                  (Áramkör)

                  (Ekvivalens áramkör)

         (1)  A képek csupán tájékoztató jellegűek.


title: A Bizottság 1114/2014/EU végrehajtási rendelete ( 2014. október 21. ) a húsban előforduló trichinella hatósági vizsgálatára vonatkozó különös szabályok megállapításáról szóló 2075/2005/EK rendelet módosításáról  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               22.10.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 302/46

         A BIZOTTSÁG 1114/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2014. október 21.)
   a húsban előforduló trichinella hatósági vizsgálatára vonatkozó különös szabályok megállapításáról szóló 2075/2005/EK rendelet módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különös szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 18. cikke (8)–(11) pontjára,
   mivel:

               (1)

               A 2075/2005/EK bizottsági rendelet (2) a gazdaságok és területi egységek státusának, illetve a hús Unióba való behozatalára vonatkozó feltételeknek a meghatározása céljából szabályokat állapít meg a trichinellafertőzésre fogékony állatfajok állati testéből való mintavételezéssel kapcsolatban. Rendelkezik továbbá a trichinellának az állati testből vett mintán való kimutatására alkalmas referencia-módszerekről és egyenértékű módszerekről.

               (2)

               A 2075/2005/EK rendelet a trichinellavizsgálat eredményének függvényében, bizonyos feltételek mellett lehetővé teszi a levágott házi sertések testének darabolását. A daraboló létesítmények működésének megkönnyítése érdekében a lovak esetében is biztosítani kellene ugyanilyen feltételek mellett ezt a lehetőséget.

               (3)

               A 216/2014/EU bizottsági rendelet (3) módosított egyes, a 2075/2005/EK rendeletben a házi sertések trichinellavizsgálat céljára való mintavétel tekintetében előírt eltéréseket A 216/2014/EU rendelet módosította továbbá az ellenőrzött állatszállási feltételek hivatalos elismeréséhez szükséges, az élelmiszer-ipari vállalkozók által betartandó követelményeket. Az egyik ilyen feltétel, hogy a vállalkozó a gazdaságba csak akkor hozhat be új állatokat, ha azok olyan gazdaságból származnak, amelyet hivatalosan ellenőrzött állatszállási feltételeket alkalmazónak ismertek el. Tisztázásra szorul, hogy milyen feltételek alkalmazandók a nem közvetlenül vágóhídra szánt, gyűjtőállomáson keresztül egyik gazdaságból a másikba szállított házi sertések esetében. Ezenkívül az Unión belüli kereskedelemmel és behozatallal kapcsolatos megfelelő bizonyítványokat is a módosított követelményekhez kell igazítani.

               (4)

               A származási gazdaságnak ellenőrzött állatszállási feltételeket alkalmazó gazdaságként való hivatalos elismerésére vonatkozó információt egy hatósági állatorvosnak a sertések Unión belüli kereskedelme esetén be kell vezetnie a 64/432/EGK tanácsi irányelv (4) szerinti állat-egészségügyi bizonyítványba, illetve házi sertések harmadik országokból történő behozatala esetén a 206/2010/EU bizottsági rendelet (5) szerinti bizonyítványba annak érdekében, hogy a tagállamok a vágáskor alkalmazhassák a megfelelő trichinellavizsgálati eljárásokat, továbbá hogy a tenyésztésre vagy termelésre szánt sertéseket tartó rendeltetési gazdaságok státusa ne kerüljön veszélybe.

               (5)

               A 2075/2005/EK rendelet megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében a behozatali feltételeket szabályozó jogi aktusokban fel kell sorolni a házi sertéseket vagy azok húsát exportáló harmadik országokat, ha azok a házi sertésből trichinellavizsgálat céljára való mintavétel alóli eltéréseket alkalmaznak, illetve ha a gazdaságok vagy a területi egységek hivatalosan ellenőrzött állatszállási feltételeket alkalmazó gazdaságként vagy egységként elismertek.

               (6)

               A 206/2010/EU rendelet értelmében a friss húst, a 2000/572/EK bizottsági határozat (6) értelmében az előkészített húst és a 2007/777/EK bizottsági határozat (7) értelmében a húsipari termékeket kísérő állatorvosi bizonyítványokhoz csatolni kell a trichinellavizsgálat esetén kiállított közegészségügyi igazolást.

               (7)

               A parazitákat vizsgáló uniós referencialaboratórium a 2075/2005/EK rendelet szövegének egyértelműbb megfogalmazását javasolja a trichinellavizsgálat egyes egyenértékű módszereire vonatkozó eljárás tekintetében. Ezenkívül az uniós referencialaboratórium jóváhagyott egy új módszert (PrioCHECK® Trichinella AAD KIT) a Trichinella házi sertés húsában történő kimutatására. A módszert tehát e fajok vizsgálata esetén jóvá kell hagyni.

               (8)

               A 2075/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (9)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 2075/2005/EK rendelet a következőképpen módosul:

               1.

               A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „2. cikk
               Az állati testek mintavételezése
               (1)   A házi sertések testén a vágóhidakon a post mortem vizsgálat részeként mintavételt kell végezni a következő módon:

                           a)

                           meg kell vizsgálni Trichinellára a minden egyes, hivatalosan ellenőrzött állatszállási feltételeket alkalmazónak elismert gazdaságból minden évben vágóhídra küldött valamennyi tenyészkoca és -kan testét, vagy pedig az egyéb állatok legalább 10 %-ának a testét;

                           b)

                           a nem hivatalosan ellenőrzött állatszállási feltételeket alkalmazónak elismert gazdaságokból származó állati testeket módszeresen vizsgálni kell Trichinellára.

                     Minden állati testből mintát kell venni, és a mintát a következő kimutatási módszerek valamelyikének alkalmazásával, a hatáskörrel rendelkező hatóság által kijelölt laboratóriumban Trichinellára meg kell vizsgálni:

                           a)

                           a kimutatásnak az I. melléklet I. fejezetében meghatározott referencia-módszere; vagy

                           b)

                           a kimutatásnak az I. melléklet II. fejezetében meghatározott egyenértékű módszere.

                     (2)   A ló, vaddisznó és más, a trichinellafertőzésre fogékony tenyésztett és vadon élő állatfajok testéből a vágóhidakon vagy a vadfeldolgozó létesítményekben a post mortem vizsgálat részeként rendszeresen mintát kell venni.
               Minden egyes állati testből mintát kell venni, és a mintát az I. és III. melléklettel összhangban egy, a hatáskörrel rendelkező hatóság által kijelölt laboratóriumban meg kell vizsgálni.
               (3)   A trichinellavizsgálat eredményétől függően, valamint amennyiben az élelmiszer-ipari vállalkozó biztosítja a teljes nyomonkövethetőséget, az állati testek legfeljebb hat részre darabolhatók egy vágóhídon vagy a vágóhíddal azonos helyszínen található darabolóüzemben.
               Az első albekezdéstől eltérve és a hatáskörrel rendelkező hatóság jóváhagyását követően az állati testek feldarabolhatók a vágóhídhoz kapcsolódó vagy attól elkülönülő darabolóüzemben, amennyiben:

                           a)

                           az eljárást a hatáskörrel rendelkező hatóság felügyeli;

                           b)

                           az állati testnek vagy darabjainak kizárólag egy darabolóüzem a rendeltetési helye;

                           c)

                           a darabolóüzem az adott tagállam területén belül helyezkedik el; továbbá

                           d)

                           pozitív eredmény esetén az összes darabot emberi fogyasztásra alkalmatlannak minősítik.”

               2.

               A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „13. cikk
               A behozatalra vonatkozó egészségügyi követelmények
               (1)   A Trichinellát feltehetően hordozó állatfajok harántcsíkolt izmokat tartalmazó húsa akkor hozható be az Unióba, ha az állatok levágásának helyszínéül szolgáló harmadik országban a kivitelt megelőzően a 2. és 3. cikkben foglalt feltételekkel egyenértékű feltételek mellett elvégezték a trichinellavizsgálatot.
               (2)   A harmadik ország csak abban az esetben alkalmazhatja a 3. cikk (2) és (3) bekezdésében foglalt eltéréseket, ha tájékoztatta a Bizottságot ezen eltérések alkalmazásáról, és e célból felvették az alábbi jegyzékek valamelyikébe:

                           i.

                           élő házisertés behozatala vonatkozásában a 206/2010/EU rendelet I. mellékletének 1. része; vagy

                           ii.

                           házisertés friss húsának behozatala vonatkozásában a 206/2010/EU rendelet II. mellékletének 1. része;

                           iii.

                           kizárólag házisertés húsából vagy abból származó hústermékekből készült hústermékek vonatkozásában a 2007/777/EK határozat II. mellékletének 2. része.”

               3.

               A 15. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „15. cikk
               Okmányok
               (1)   A 64/432/EGK irányelv F. mellékletének 2. mintájában foglalt, az élő házi sertések Unión belüli kereskedelmére vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványmintában a hatósági állatorvos feltünteti, hogy a származási gazdaságot e rendelet 8. cikke alapján ellenőrzött állatszállási feltételeket alkalmazó gazdaságként ismerték-e el a hatóságok.
               (2)   A 206/2010/EU rendelet I. melléklete 2. része POR-X és POR-Y mintájában foglalt, a házi sertések Unióba való behozatalára vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványmintában a hatósági állatorvos feltünteti, hogy a harmadik ország hatáskörrel rendelkező hatósága a származási gazdaságot az e rendelet IV. mellékletében előírt ellenőrzött állatszállási feltételekkel egyenértékű feltételeket alkalmazó gazdaságként ismerte-e el.
               (3)   A 206/2010/EU rendelet II. melléklete 2. része POR mintáiban foglalt, harmadik országból az Unióba való behozatalra szánt hússzállítmányokat kísérő állat-egészségügyi bizonyítványmintához a hatósági állatorvos csatolja a hús származása szerinti harmadik országban az e rendelet 13. cikkének megfelelően elvégzett trichinellavizsgálatra vonatkozó közegészségügyi igazolást.
               (4)   A 2000/572/EK határozat II. mellékletében foglalt minta szerinti állat-egészségügyi és közegészségügyi bizonyítványhoz, amely a harmadik országból az Unióba való behozatalra szánt előkészített hús szállítmányait kíséri, a hatósági állatorvos csatolja a hús származása szerinti harmadik országban az e rendelet 13. cikkének megfelelően elvégzett Trichinella-vizsgálatra vonatkozó közegészségügyi igazolást.
               (5)   A 2007/777/EK határozat III. mellékletében foglalt minta szerinti állat-egészségügyi és közegészségügyi bizonyítványhoz, amely a harmadik országból az Unióba való behozatalra szánt egyes hústermékek, kezelt gyomor, hólyag és belek szállítmányait kíséri, a hatósági állatorvos csatolja a hús származása szerinti harmadik országban az e rendelet 13. cikkének megfelelően elvégzett trichinellavizsgálatra vonatkozó közegészségügyi igazolást.”

               4.

               Az I. melléklet I. fejezetének 3. pontjában a IV. bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

                           „IV.

                           Pozitív vagy kétes eredmény esetén alkalmazandó takarítási és fertőtlenítési eljárás
                           Ha az együttes vagy egyedi minták vizsgálata pozitív vagy bizonytalan eredményt ad, meleg vizes (65–90 °C) mosással gondosan meg kell tisztítani minden olyan felszerelést, amely a hússal érintkezésbe került (aprítókészülék tálja és vágótárcsája, főzőpohár, keverőrúd, hőérzékelő, kúpos szűrőtölcsér, szűrő, fogó). Ha a mosás során mosószert használtak, eltávolítása érdekében javasolt minden egyes darab alapos leöblítése.”

               5.

               Az I. melléklet II. fejezete D. részének 3. pontjában a IV. bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

                           „IV.

                           Pozitív vagy kétes eredmény esetén alkalmazandó takarítási és fertőtlenítési eljárás
                           Ha az együttes vagy egyedi minták vizsgálata pozitív vagy bizonytalan latexagglutinációs eredményt ad, néhány másodperces meleg vizes (65–90 °C) áztatással gondosan meg kell tisztítani minden olyan felszerelést, amely a hússal érintkezésbe került (aprítókészülék tálja és vágótárcsája, mozsártörő, főzőpohár, keverőrúd, hőérzékelő, kúpos szűrőtölcsér, szűrő, fogó). Az eszközök felületén maradt húsmaradékok vagy inaktivált lárvák tiszta szivaccsal és csapvízzel eltávolíthatók. Szükség esetén néhány csepp mosószer használható a felszerelés zsírtalanításához. Ezután a mosószer maradéktalan eltávolítása érdekében ajánlatos mindegyik darabot alaposan leöblíteni.”

               6.

               Az I. melléklet II. fejezete a következő E. résszel egészül ki:
               „E.   Mesterséges emésztéses vizsgálat a Trichinella spp. lárváinak a húsmintákban való in vitro kimutatására, PrioCHECK® Trichinella AAD Kit.

                  Ez a módszer csak házisertés húsának vizsgálata esetében tekintendő egyenértékűnek.

               A PrioCHECK® Trichinella AAD Kit csomagot a felhasználási kézikönyvnek megfelelően, választótölcsérek (Lenz NS 29/32) és 80 ml-es üveg kémcső használata mellett kell alkalmazni.”

               7.

               A IV. melléklet I. fejezetének A. részében a g)–j) pont helyébe a következő szöveg lép:

                           „g)

                           a vállalkozónak biztosítania kell a házi sertések azonosítását, hogy minden egyes állat a gazdaságig visszakövethető legyen;

                           h)

                           a vállalkozónak biztosítania kell, hogy kizárólag olyan házi sertések kerüljenek be a gazdaságba, amelyek hivatalosan elismert, ellenőrzött állatszállási feltételeket alkalmazó gazdaságokból származnak és ilyenekből érkeznek;

                           i)

                           az állatok egyike sem kerülhet kapcsolatba külső létesítményekkel, kivéve, ha az élelmiszer-ipari vállalkozó kockázatelemzés alapján a hatáskörrel rendelkező hatóság számára kielégítő módon képes bizonyítani, hogy a külső kapcsolat az adott időszakban, létesítményekben és körülmények között nem jár a Trichinella gazdaságba való behurcolásának veszélyével;

                           j)

                           a 64/432/EGK irányelv 2. cikke (2) bekezdésének c) pontjában foglaltak szerinti, tenyésztésre vagy termelésre szánt házi sertések egyikét sem rakodták ki a származási gazdaságból való elszállítást követően a 64/432/EGK irányelv 2. cikke (2) bekezdésének o) pontjában meghatározott gyűjtőállomásra, kivéve, ha a gyűjtőállomás megfelel az e rész a)–i) pontjában előírt követelményeknek, és minden házi sertés, melyet a gyűjtőállomáson szállítmány összeállítása céljából csoportosítanak, hivatalosan elismert, ellenőrzött állatszállási feltételeket alkalmazó gazdaságból vagy hivatalosan elismert területi egységből származik és ilyenből érkezik.”

         2. cikk
   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2014. október 21-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 139., 2004.4.30., 206. o.

      (2)  A Bizottság 2005. december 5-i 2075/2005/EK rendelete a húsban előforduló trichinella hatósági vizsgálatára vonatkozó különös szabályok megállapításáról (HL L 338., 2005.12.22., 60. o.).

      (3)  A Bizottság 2014. március 7-i 216/2014/EU rendelete a húsban előforduló trichinella hatósági vizsgálatára vonatkozó különös szabályok megállapításáról szóló 2075/2005/EK rendelet módosításáról (HL L 69., 2014.3.8., 85. o.).

      (4)  A Tanács 1964. június 26-i 64/432/EGK irányelve a szarvasmarhafélék és a sertések Közösségen belüli kereskedelmét érintő állat-egészségügyi problémákról (HL 121., 1964.7.29., 1977. o.).

      (5)  A Bizottság 2010. március 12-i 206/2010/EU rendelete az egyes állatoknak és a friss húsnak az Európai Unióba való behozatalára engedéllyel rendelkező harmadik országok, e harmadik országok területei vagy területeinek részei jegyzékeinek, valamint az állat-egészségügyi bizonyítványra vonatkozó követelmények megállapításáról (HL L 73., 2010.3.20., 1. o.).

      (6)  A Bizottság 2000. szeptember 8-i 2000/572/EK határozata az előkészített húsoknak harmadik országokból a Közösségbe történő behozatalára vonatkozó állat- és közegészségügyi feltételek és a szükséges állatorvosi bizonyítványok megállapításáról (HL L 240., 2000.9.23., 19. o.).

      (7)  A Bizottság 2007. november 29-i 2007/777/EK határozata a harmadik országokból származó, emberi fogyasztásra szánt bizonyos húskészítmények és kezelt gyomor, hólyag és belek behozatalára vonatkozó állat- és közegészségügyi feltételek és bizonyítványminták megállapításáról, valamint a 2005/432/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2007.11.30., 49. o.).


title: A Bizottság 699/2014/EU végrehajtási rendelete ( 2014. június 24. ) a gyógyszereket lakossági távértékesítésre kínáló személyek azonosítására szolgáló közös logó mintájáról, valamint a közös logó hitelességének értékelését lehetővé tevő műszaki, elektronikai és kriptográfiai követelményekről  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               25.6.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 184/5

         A BIZOTTSÁG 699/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2014. június 24.)
   a gyógyszereket lakossági távértékesítésre kínáló személyek azonosítására szolgáló közös logó mintájáról, valamint a közös logó hitelességének értékelését lehetővé tevő műszaki, elektronikai és kriptográfiai követelményekről
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 85c. cikke (3) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2001/83/EK irányelv 85c. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az Unió egész területén felismerhető közös logót kell létrehozni, amely lehetővé teszi a gyógyszereket az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokon keresztül lakossági távértékesítésre kínáló személy székhelye szerinti tagállam azonosítását.

               (2)

               A 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 85c. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében a közös logó működésének összehangolása érdekében a Bizottságnak végrehajtási aktusokat kell elfogadnia a közös logó hitelességének értékelését lehetővé tevő műszaki, elektronikai és kriptográfiai követelmények tekintetében. E követelményeknek a magas szintű biztonságot és a logóval való bármely visszaélés megelőzését kell biztosítaniuk.

               (3)

               A 85c. cikk (1) bekezdése d) pontjának iii. alpontja szerint a közös logó hitelességének értékelése a közös logó és az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokon keresztül lakossági gyógyszerellátásra engedéllyel rendelkező vagy arra jogosult személynek 85c. cikk (4) bekezdésének c) pontjában említett jegyzékben található bejegyzése között elhelyezett hiperhivatkozással történik. E hiperhivatkozásoknak ezért állandónak és biztonságosnak kell lenniük.

               (4)

               A logóval való visszaélések megelőzése érdekében gondoskodni kell arról, hogy a tagállamok 85c. cikk (4) bekezdésben említett honlapjai biztonságosak és naprakészek legyenek, és megbízható domain-szolgáltatóval rendelkezzenek.

               (5)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Emberi Felhasználásra Szánt Gyógyszerek Állandó Bizottságának véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 2001/83/EK irányelv 85c. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett közös logó az e rendelet mellékletében szereplő mintának felel meg.
   2. cikk
   A 2001/83/EK irányelv 85c. cikke (4) bekezdésében említett honlap olyan módon férhető hozzá, amely a nyilvánosság számára kellően meggyőző annak hitelességét illetően.
   3. cikk
   A 85c. cikk (1) bekezdése d) pontjának iii. alpontjában említett – az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokon keresztül lakossági gyógyszerellátásra engedéllyel rendelkező vagy arra jogosult személy honlapja és a 85c. cikk (4) bekezdésének c) pontjában említett jegyzék között elhelyezett – hiperhivatkozás rögzített és kölcsönös.
   Az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokon keresztül lakossági gyógyszerellátásra engedéllyel rendelkező vagy arra jogosult honlapok és a tagállami jegyzékek számára helyet biztosító honlapok közötti információátvitelt a megfelelő eszközökkel biztonságossá kell tenni.
   4. cikk
   A 3. cikk első bekezdésében említett hiperhivatkozás megbízható működése érdekében gondoskodni kell arról, hogy a 2001/83/EK irányelv 85c. cikke (4) bekezdésének c) pontja szerint létrehozott tagállami jegyzékek számára helyet biztosító honlapok biztonságosak és naprakészek legyenek, és azokon fel kell tüntetni az utolsó frissítés időpontját.
   5. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.
   A rendelet 2015. július 1-jétől alkalmazandó.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2014. június 24-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 311., 2001.11.28., 67. o.

      MELLÉKLET

                  1.

                  Az 1. cikkben említett közös logó mintája a következő:

                  2.

                  A referenciaszínek a következők: PANTONE 421 CMYK 13/11/8/26 RGB 204/204/204; PANTONE 7731 CMYK 79/0/89/22 RGB 0/153/51; PANTONE 376 CMYK 54/0/100/0 RGB 153/204/51; PANTONE 7480 CMYK 75/0/71/0.

                  3.

                  A gyógyszereket az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokon keresztül lakossági távértékesítésre kínáló természetes vagy jogi személy székhelye szerinti tagállam nemzeti lobogóját a közös logó (bal) középső részén található fehér téglalapon kell elhelyezni.

                  4.

                  A közös logó szövegét a 3. pontban említett tagállam határozza meg.

                  5.

                  A közös logó szélessége minimum 90 pixel.

                  6.

                  A közös logó statikus.

                  7.

                  Ha a logó színes háttéren helyezkedik el, és ezért nehezen látható, a háttérszínnel való kontraszt fokozása érdekében a logó külső körvonallal körülhatárolható.


title: A Bizottság (EU) 2017/806 végrehajtási rendelete (2017. május 11.) a Bacillus amyloliquefaciens FZB24 törzs kis kockázatú hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg. )

text:
               12.5.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 121/31

         A BIZOTTSÁG (EU) 2017/806 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2017. május 11.)
   a Bacillus amyloliquefaciens FZB24 törzs kis kockázatú hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 22. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 13. cikke (2) bekezdésével,
   mivel:

               (1)

               Az 1107/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének megfelelően Franciaországhoz 2013. június 19-én kérelem érkezett a Novozymes Biologicals France vállalattól a Bacillus amyloliquefaciens FZB24 törzs hatóanyag jóváhagyására vonatkozóan.

               (2)

               Az említett rendelet 9. cikke (3) bekezdésének megfelelően Franciaország mint jelentéstevő tagállam 2013. szeptember 4-én értesítette a kérelmezőt, a többi tagállamot, a Bizottságot és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (a továbbiakban: Hatóság) a kérelem elfogadhatóságáról.

               (3)

               A jelentéstevő tagállam 2015. április 13-án értékelőjelentés-tervezetet nyújtott be a Bizottsághoz, amelyről a Hatóságnak is küldött másolatot; e tervezetben azt vizsgálta, hogy a hatóanyag várhatóan megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében meghatározott jóváhagyási kritériumoknak.

               (4)

               A Hatóság eleget tett az 1107/2009/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében foglaltaknak. Az 1107/2009/EK rendelet 12. cikkének (3) bekezdése értelmében a Hatóság felkérte a kérelmezőt, hogy nyújtson be kiegészítő információkat a tagállamoknak, a Bizottságnak és a Hatóságnak. A jelentéstevő tagállam a kiegészítő információkról készített értékelést aktualizált értékelőjelentés-tervezet formájában nyújtotta be a Hatósághoz 2016. február 22-én.

               (5)

               2016. május 10-én a Hatóság közölte a kérelmezővel, a tagállamokkal és a Bizottsággal az arra vonatkozó következtetését (2), hogy a Bacillus amyloliquefaciens FZB24 hatóanyag várhatóan megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében meghatározott jóváhagyási kritériumoknak. A Hatóság nyilvánosságra hozta következtetését.

               (6)

               A Bizottság 2016. október 6-án a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága elé terjesztette a Bacillus amyloliquefaciens FZB24 törzsre vonatkozó felülvizsgálati jelentést és a Bacillus amyloliquefaciens FZB24 törzs jóváhagyásáról szóló rendelettervezetet.

               (7)

               A kérelmező lehetőséget kapott arra, hogy a felülvizsgálati jelentéssel kapcsolatban észrevételeket tegyen.

               (8)

               Legalább egy, a hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer egy vagy több reprezentatív használata és különösen azoknak a felhasználásoknak a tekintetében, amelyeket megvizsgáltak és a felülvizsgálati jelentésben részletesen ismertettek, megállapítást nyert, hogy az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumok teljesülnek. Ezért e jóváhagyási kritériumokat teljesítettnek kell tekinteni. Ezért a Bacillus amyloliquefaciens FZB24 törzs jóváhagyása indokolt.

               (9)

               A Bizottság továbbá úgy ítéli meg, hogy a Bacillus amyloliquefaciens FZB24 törzs az 1107/2009/EK rendelet 22. cikke szerinti kis kockázatú hatóanyag. A Bacillus amyloliquefaciens FZB24 törzse nem aggodalomra okot adó anyag, és megfelel az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének 5. pontjában meghatározott feltételeknek. A Bacillus amyloliquefaciens FZB24 törzs a természetben előforduló vad típusú törzs. Az emberekre vagy állatokra nem patogén. Az emberek, az állatok és a környezet e hatóanyagnak az 1107/2009/EK rendelet alapján jóváhagyott felhasználásai általi expozíciója várhatóan elhanyagolható lesz a valós természetes helyzetekben várható kitettséghez képest.

               (10)

               Ezért a Bacillus amyloliquefaciens FZB24 törzs 15 éves időszakra való jóváhagyása indokolt.

               (11)

               Az 1107/2009/EK rendelet 13. cikke (2) bekezdésének a rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett rendelkezései értelmében, valamint a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretekre való figyelemmel azonban bizonyos feltételeket elő kell írni.

               (12)

               Az 1107/2009/EK rendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

               (13)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A hatóanyag jóváhagyása
   Az I. mellékletben meghatározott Bacillus amyloliquefaciens FZB24 törzs hatóanyag az ugyanazon mellékletben foglalt feltételekkel jóváhagyásra kerül.
   2. cikk
   Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet módosításai
   Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.
   3. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2017. május 11-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

      (2)  EFSA (Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság), 2016. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance Bacillus amyloliquefaciens strain FZB24 (A Bacillus amyloliquefaciens FZB24 hatóanyagú növényvédő szerek esetében felmerülő kockázatok értékelésének szakmai vizsgálatából levont következtetés). EFSA Journal 2016;14(6):4494, 18 o. doi:10.2903/j.efsa.2016.4494.

      (3)  A Bizottság 540/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 25.) az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 153., 2011.6.11., 1. o.).

      I. MELLÉKLET

                  Közhasználatú név, azonosító szám

                  IUPAC-név

                  Tisztaság (1)

                  Jóváhagyás dátuma

                  Jóváhagyás lejárta

                  Egyedi rendelkezések

                     Bacillus amyloliquefaciens FZB24. törzs
                  Hozzáférési száma a „Deutsche Sammlung von Mikroorganismen” (DSM), (Németország) törzsanyagbankjában: 10271
                  Hozzáférési száma az „Agricultural Research Service” törzsanyagbankjában (NRRL) (USA): B-50304

                  Tárgytalan

                  Minimális koncentráció:
                  2 × 1014 CFU/kg

                  2017. június 1.

                  2032. június 1.

                  Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a Bacillus amyloliquefaciens FZB24. törzsről szóló felülvizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.
                  Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:

                              —

                              az iparilag gyártott műszaki minőségű anyag specifikációja, beleértve a szennyeződések és metabolitok részletes jellemzését,

                              —

                              a szert kezelők és más dolgozók védelme, tekintettel arra, hogy a mikroorganizmusokat potenciális szenzibilizálónak kell tekinteni.

                        A gyártónak a gyártási folyamat során biztosítania kell a környezeti feltételek szigorú fenntartását és a minőségellenőrzési célú elemzést.
                  A felhasználási feltételek között adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.

         (1)  A hatóanyag azonosítására és specifikációjára vonatkozó további részletek a vizsgálati jelentésben találhatók.

      II. MELLÉKLET
      Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének D. része a következő bejegyzéssel egészül ki:

                     Közhasználatú név, azonosító szám

                     IUPAC-név

                     Tisztaság (1)

                     Jóváhagyás dátuma

                     Jóváhagyás lejárta

                     Egyedi rendelkezések

                     „10

                        Bacillus amyloliquefaciens FZB24. törzs
                     Hozzáférési száma a „Deutsche Sammlung von Mikroorganismen” (DSM), (Németország) törzsanyagbankjában: 10271
                     Hozzáférési száma az „Agricultural Research Service” törzsanyagbankjában (NRRL) (USA): B-50304

                     Tárgytalan

                     Minimális koncentráció:
                     2 × 1014 CFU/kg

                     2017. június 1.

                     2032. június 1.

                     Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni Bacillus amyloliquefaciens FZB24. törzsről szóló felülvizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.
                     Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:

                                 —

                                 az iparilag gyártott műszaki minőségű anyag specifikációja, beleértve a szennyeződések és metabolitok részletes jellemzését,

                                 —

                                 a szert kezelők és más dolgozók védelme, tekintettel arra, hogy a mikroorganizmusokat potenciális szenzibilizálónak kell tekinteni.

                           A gyártónak a gyártási folyamat során biztosítania kell a környezeti feltételek szigorú fenntartását és a minőségellenőrzési célú elemzést.
                     A felhasználási feltételek között adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.”

         (1)  A hatóanyag azonosítására és specifikációjára vonatkozó további részletek a vizsgálati jelentésben találhatók.