title: A Bizottság (EU) 2020/909 végrehajtási rendelete (2020. június 30.) az Oroszországból és a Kínai Népköztársaságból származó ferroszilícium behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

text:
                  1.7.2020

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 208/2

         A BIZOTTSÁG (EU) 2020/909 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2020. június 30.)
         az Oroszországból és a Kínai Népköztársaságból származó ferroszilícium behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
         mivel:
         1.   ELJÁRÁS

         1.1.   Hatályban levő intézkedések

                     (1)

                     A jelenleg hatályban levő intézkedéseket a Bizottság a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és az Oroszországi Föderációból (a továbbiakban: Oroszország) származó ferroszilícium behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám formájában vezette be a 360/2014/EU végrehajtási rendelettel (2), az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot (a továbbiakban: az előző hatályvesztési felülvizsgálat) követően.

                     (2)

                     A hatályban levő intézkedésekkel a Bizottság a Kínából érkező behozatalra – az Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) és a Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., (29 %) kivételével –31,2 %-os, az Oroszországból érkező behozatalra – a Bratsk Ferroalloy Plant (17,8 %) kivételével –22,7 %-os értékvámot vetett ki.

               1.2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

                     (3)

                     A hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (3) közzétételét követően a Bizottsághoz kérelem érkezett az intézkedéseknek az (EU) 2016/1036 rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 11. cikkének (2) bekezdése szerinti felülvizsgálatára.

                     (4)

                     A felülvizsgálati kérelmet 2019. január 3-án az Euroalliages (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be olyan uniós gyártók nevében, amelyek termelése a ferroszilícium teljes uniós termelésének több mint 90 %-át teszi ki.

                     (5)

                     A felülvizsgálati kérelem azon az indokláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódásával és az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődésével járna.

               1.3.   Az eljárás megindítása

                     (6)

                     Miután az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság a Kínából és Oroszországból származó ferroszilícium Unióba érkező behozatalára vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálat megindítását kezdeményezte. 2019. április 2-án a Bizottság értesítést tett közzé a vizsgálat megindításáról az Európai Unió Hivatalos Lapjában (4) (a továbbiakban: a vizsgálat megindításáról szóló értesítés).

               1.4.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

                     (7)

                     A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2018. április 1-től 2019. március 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2015. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

               1.5.   Érdekelt felek

                     (8)

                     A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a kérelmezőket, az egyéb ismert uniós gyártókat, az ismert kínai és oroszországi gyártókat, az ismert importőröket, a felhasználókat és kereskedőket, valamint az érintettként ismert szervezeteket a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre.

                     (9)

                     Az érdekelt feleknek szintén lehetőségük nyílt a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.

               1.5.1.   Mintavétel

                     (10)

                     A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

               1.5.2.   Mintavétel az uniós gyártók körében

                     (11)

                     A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság négy uniós gyártóból álló mintát választott ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék legnagyobb termelési és értékesítési volumene alapján, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket. Észrevétel nem érkezett.

                     (12)

                     A végleges mintába felvett uniós gyártók termelése a teljes becsült uniós termelési volumen több mint 90 %-át tette ki. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a minta az uniós gazdasági ágazatra nézve reprezentatív.

               1.5.3.   Mintavétel az importőrök körében

                     (13)

                     Az eljárásban érintett független importőrök esetlegesen nagy számára tekintettel a Bizottság az eljárás megindítási szakaszában mérlegelte annak lehetőségét, hogy a dömpingellenes alaprendelet 17. cikke szerinti mintavétellel észszerű mértékűre korlátozza a vizsgálat alá vonandó független importőrök számát.

                     (14)

                     mivel a független importőrök egyike sem töltötte ki az eljárás megindításáról szóló értesítéshez mellékelt mintavételi kérdőívet, a Bizottság úgy határozott, hogy nem végez mintavételt a független importőrök körében.

               1.5.4.   Mintavétel a kínai és oroszországi gyártók körében

                     (15)

                     Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a felülvizsgálat tárgyát képező termék ismert kínai és oroszországi gyártóit az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására.

                     (16)

                     Ezenfelül a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét és az Oroszországi Föderáció Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezzék meg és/vagy lépjenek kapcsolatba az esetleges további gyártókkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban.

                     (17)

                     A kitöltött mintavételi formanyomtatványt egy kínai vállalat küldte vissza, amely jelezte, hogy gyárt és az Unióban előzőleg értékesített ferroszilíciumot.

                     (18)

                     A kitöltött mintavételi formanyomtatványt egy oroszországi fél küldte vissza, amely azonban jelezte, hogy nem gyárt az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott ferroszilíciumot. Két ismert oroszországi exportáló gyártó jelentkezett, azonban kitöltött mintavételi formanyomtatványt egyikük sem küldött vissza.

               1.6.   A kérdőívre adott válaszok

                     (19)

                     A kérdőívek másolatát az ügy kezdeményezésekor elérhetővé tették a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján.

                     (20)

                     A Bizottság levelet küldött a mintában szereplő uniós gyártóknak. A Bizottság ezenkívül kérdőívet küldött a (17) preambulumbekezdésben említett kínai vállalatnak és a (18) preambulumbekezdésben említett két oroszországi exportáló gyártónak, és felkérte őket a rájuk vonatkozó kérdőív kitöltésére.

                     (21)

                     A kérdőívet a négy uniós gyártó és egy felhasználó küldte vissza kitöltve.

                     (22)

                     A kérdőív kézhezvételét követően a (17) preambulumbekezdésben említett kínai vállalat tájékoztatta a Bizottságot, hogy valójában kereskedő, és nem gyártó. Ezért a Bizottság jelezte a számára, hogy ne küldjön vissza kitöltött kérdőívet. A (18) preambulumbekezdésben említett két oroszországi exportáló gyártó tájékoztatta a Bizottságot arról a döntéséről, hogy a piaci körülményekre tekintettel nem kívánja visszaküldeni a kitöltött kérdőívet. Egyúttal jelezték azonban, hogy „valamennyi egyéb vonatkozásban” szándékukban áll együttműködni a vizsgálat során. Ez a két exportáló gyártó érdekelt fél minősítést kapott, azonban nem bizonyult együttműködőnek, mivel a mintavételi formanyomtatványra nem válaszolt, és az exportáló gyártókra vonatkozó kérdőívet sem próbálta meg kitölteni. Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az érintettek kifogásolták, hogy a Bizottság nem tekinti őket együttműködőnek, és azt állították, hogy a Bizottságnak nemcsak megfelelően értékelnie, de ellenőriznie is kellett volna az írásbeli beadványukban benyújtott korlátozott mennyiségű, részleges információkat. A Bizottság a (189) preambulumbekezdésben kifejtett módon elutasította ezt az állítást.

                     (23)

                     A vizsgálat során tehát sem kínai, sem oroszországi gyártók nem működtek együtt.

               1.7.   Ellenőrzés

                     (24)

                     A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet a vizsgálathoz szükségesnek tartott. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor:
                     Uniós gyártók:

                                 —

                                 Ferroatlantica S.L. és Ferropem, Madrid, Spanyolország,

                                 —

                                 OFZ, a.s., Isztebne, Szlovákia,

                                 —

                                 Re Alloys Sp. Z.o.o., Laziska Gorne, Lengyelország.

               1.8.   Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához a Kínából származó ferroszilícium behozatalával összefüggésben

                     (25)

                     mivel a vizsgálat megindításakor elegendő arra utaló bizonyíték állt rendelkezésre Kínát illetően, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság helyénvalónak ítélte, hogy Kína vonatkozásában a vizsgálatot az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján indítsa meg.

                     (26)

                     Következésképpen a 2. cikk (6a) bekezdésének alkalmazásához szükséges adatok összeggyűjtése érdekében a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte a Kínai gyártókat arra, hogy bocsássák rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítés III. mellékletében a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához felhasznált inputokra vonatkozóan kért információkat. A III. mellékletben kért információkat egyetlen exportáló gyártó vagy gyártó sem nyújtotta be.

                     (27)

                     A vizsgálatához szükséges információk beszerzése érdekében a Bizottság a kínai kormánynak is küldött egy kérdőívet az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerinti állítólagos jelentős torzulásokkal kapcsolatban. A kínai kormány nem válaszolt a kérdőívre.

                     (28)

                     Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy az értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazásának helyénvalóságát illetően, és mindezt támasszák alá bizonyítékokkal. Ezzel kapcsolatban nem érkezett beadvány vagy további bizonyíték.

                     (29)

                     Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte továbbá, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékokra tekintettel az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint megfelelő reprezentatív ország kiválasztása lehet szükséges ahhoz, hogy a rendes értéket torzulásoktól mentes árak, illetve referenciaértékek alapján állapítsa meg.

                     (30)

                     A Bizottság 2019. június 24-én feljegyzést fűzött az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához (a továbbiakban: a termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzés), amelyben az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése e) pontjának második franciabekezdésével összhangban kérte az érintett felek véleményét azokról a releváns forrásokról, amelyeket a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasználhat. E feljegyzésben a Bizottság teljeskörűen – többek között az alapanyagokra, az energiára és a munkaerőre is kiterjedően – felsorolta azokat a termelési tényezőket, amelyeket az exportáló gyártók felhasználnak a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához. Ezenkívül a torzulástól mentes árak, illetve referenciaértékek megválasztására vonatkozó szempontok alapján a Bizottság a következő három lehetséges reprezentatív országot jelölte meg: Brazíliát, Oroszországot és Törökországot.

                     (31)

                     A Bizottság lehetőséget biztosított az érdekelt feleknek észrevételeik megtételére. A Bizottság csak a kérelmezőtől kapott észrevételeket.

                     (32)

                     A Bizottság a 2019. október 15-i második feljegyzésében (a továbbiakban: a termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzés) foglalkozott a kapott észrevételekkel. A Bizottság összeállította a termelési tényezők jegyzékét, és arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgálat adott szakaszában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése alapján Brazília a legmegfelelőbb reprezentatív ország. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételt. A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek.

               2.   A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

         2.1.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

                     (33)

                     A felülvizsgálat tárgyát képező termék ugyanaz, mint az eredeti vizsgálatban és az előző hatályvesztési felülvizsgálatban, azaz a jelenleg a 7202 21 00, 7202 29 10 és 7202 29 90 KN-kód alá sorolt, Kínából és Oroszországból származó ferroszilícium (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék).

               2.2.   A hasonló termék

                     (34)

                     A jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat az eredeti vizsgálat és az előző hatályvesztési felülvizsgálat megállapításaival egyezően megerősítette, hogy a Kínában és Oroszországban, valamint a reprezentatív országban gyártott és azok belföldi piacán értékesített ferroszilícium, valamint az uniós gyártók által előállított és az uniós piacon értékesített ferroszilícium alapvető fizikai és műszaki jellemzői megegyeznek, valamint alapvető felhasználási területeik is azonosak.

                     (35)

                     Ezek a termékek ennélfogva az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintendők.

               3.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

         3.1.   Előzetes megjegyzések

                     (36)

                     Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése a Kínából vagy Oroszországból érkező dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna.

               3.1.1.   Kína

                     (37)

                     A (23) preambulumbekezdésben említett módon egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során. Ennek megfelelően az exportáló gyártók nem nyújtottak be kitöltött kérdőívet, így nem közöltek adatokat az exportárakról és -költségekről, kapacitásukról, termelésükről, beruházásaikról stb. Hasonlóképpen sem a kínai kormány, sem az exportáló gyártók nem foglalkoztak az ügy irataiban foglalt bizonyítékokkal, többek között a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól piacvédelmi vizsgálatokhoz készült bizottsági szolgálati munkadokumentummal (5) (a továbbiakban: a jelentés), valamint a kérelmező által arra vonatkozóan nyújtott bizonyítékokkal, hogy az árakat és költségeket számottevő kormányzati beavatkozások befolyásolták. Ezért a Bizottságnak az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia.

                     (38)

                     A Bizottság értesítette a kínai hatóságokat az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének alkalmazásáról, és lehetőséget biztosított számukra észrevételeik megtételére. A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek.

                     (39)

                     Ennek megfelelően a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével összefüggésben tett alábbi ténymegállapítások alapjául – az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban – a rendelkezésre álló tények, így különösen a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben és az érdekelt felek beadványaiban foglalt információk, továbbá egyéb információforrások, köztük kereskedelmi import- és exportstatisztikák (az Eurostat és a Global Trade Atlas [GTA] adatai), valamint független vas- és acélipari ár-, hír-, adat-, elemzés- és konferenciaszolgáltatók – például a Metal Expert (6) és az AlloyConsult (7) – statisztikai adatai szolgáltak.

               3.1.2.   Oroszország

                     (40)

                     A (23) preambulumbekezdésben említett módon egyetlen oroszországi exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során. Ennek megfelelően az exportáló gyártók nem küldtek vissza kitöltött kérdőívet. A Bizottsághoz az orosz kormánytól, valamint a két exportáló gyártótól érkeztek észrevételek.

                     (41)

                     mivel az oroszországi exportáló gyártók nem működtek együtt, a Bizottság értesítette az orosz kormányt és a (18) preambulumbekezdésben említett két exportáló gyártót arról, hogy az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésével összhangban a rendelkezésre álló tényeket kívánja felhasználni, és lehetőséget biztosított számukra észrevételeik megtételére. Az oroszországi exportáló gyártók a válaszukban jelezték, hogy tisztában vannak a lehetséges következményekkel, az orosz kormánytól nem érkezett észrevételt.

                     (42)

                     Ennek megfelelően a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével összefüggésben tett alábbi ténymegállapítások alapjául – az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban – a rendelkezésre álló tények, így különösen a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben és az érdekelt felek beadványaiban foglalt információk, továbbá egyéb információforrások, köztük kereskedelmi import- és exportstatisztikák (az Eurostat és a Global Trade Atlas [GTA] adatai), valamint szakmai honlapok (például a Metal Expert) és független szakértői jelentések (például az AlloyConsult) statisztikai adatai szolgáltak.

               3.2.   A dömpingelt behozatal folytatódása a felülvizsgálati időszakban

         3.2.1.   Kína

                     (43)

                     Az Eurostat statisztikai adatai szerint a felülvizsgálati időszakban 3 587 tonna ferroszilícium érkezett Kínából az Unióba, ami a teljes uniós felhasználás durván 0,5 %-ának felelt meg. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a behozatal volumene kellően reprezentatív annak megvizsgálásához, hogy a dömping folytatódott-e a felülvizsgálati időszakban.

               3.2.1.1.   Rendes érték

                     (44)

                     Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”.

                     (45)

                     Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint ugyanakkor „[a]bban az esetben, ha […] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, és annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Az alábbiakban bővebben kifejtett módon a Bizottság a jelenlegi vizsgálatban arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján, valamint a kínai kormány és az exportáló gyártók együttműködésének hiányára tekintettel helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

               a)   Jelentős torzulások fennállása

                     (46)

                     Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontjában foglalt meghatározás szerint „[j]elentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni az alábbiak közül egy vagy több elem lehetséges hatását:

                                 —

                                    a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak,

                                 —

                                    az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében,

                                 —

                                    a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések,

                                 —

                                    a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése,

                                 —

                                    a bérköltségek torzult volta,

                                 —

                                    közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe.”

                     (47)

                     Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállásának értékelése során egyebek mellett az ott meghatározott, nem kimerítő jelleggel felsorolt elemeket kell figyelembe venni. Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében a jelentős torzulások fennállásának értékelése során figyelembe kell venni az exportáló országban a felülvizsgálat tárgyát képező terméket illetően alkalmazott árakra és a termékek költségeire ezen elemek egyike vagy több ilyen elem által gyakorolt lehetséges hatásokat. Mivel a felsorolt elemeknek nem együttesen kell fennállniuk, a jelentős torzulások fennállásának megállapításához nem szükséges mindegyik elemet megvizsgálni. Ráadásul ugyanazok a ténybeli körülmények vehetők alapul a lista egy vagy több eleme fennállásának igazolásához. Mindazonáltal a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállására vonatkozó következtetést az összes rendelkezésre álló bizonyíték alapján kell megfogalmazni. A torzulások fennállására vonatkozó általános értékelés során figyelembe vehetők az exportáló országot jellemző általános összefüggések és körülmények is, különösen olyan esetekben, amikor az exportáló gyártó gazdasági és közigazgatási berendezkedésének alapvető jelentőségű elemei olyan eszközöket adnak a kormányzat kezébe, amelyek segítségével az érdemben beavatkozhat a piaci folyamatokba, ami annak a jele, hogy az árak és a költségek nem a szabadpiaci erőviszonyok eredményei.

                     (48)

                     Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja szerint „[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban.”

                     (49)

                     E rendelkezés alapján a Bizottság kiadta a jelentését. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy megcáfolják a vizsgálat megindításakor a vizsgálat irataiban foglalt bizonyítékokat, észrevételt tegyenek azokkal kapcsolatban, vagy kiegészítsék azokat. Ezzel összefüggésben – az együttműködés jelen ügybeli hiányára is figyelemmel – a Bizottság a jelentésre támaszkodott, amely bemutatja, hogy a kormányzat számos szinten jelentős mértékben beavatkozik a gazdaság működésébe, és ezzel torzulásokat idéz elő különösen a legfontosabb termelési tényezők (például a földterület, az energia, a tőke, a nyersanyagok és a munkaerő) kapcsán, illetve meghatározott ágazatokban (például az alumínium-, az acél- és a vegyiparban). A Bizottság a jelentést a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között.

                     (50)

                     A jelentést kiegészítve a kérelem további bizonyítékokat nyújt arra, hogy a fent említett, a 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállnak.

                     (51)

                     A kérelmező rendelkezésre bocsátotta a megrendelésére készült tanulmányt a ferroötvözetek (köztük a ferroszilícium) kínai piacáról. A tanulmány megállapította, hogy a kínai ferroötvözet-ágazatban erős kormányzati irányítás és diszkrecionális beavatkozás érvényesül, és arra a következtetésre jutott, hogy az ágazathoz tartozó kínai vállalatok „torzult piaci környezetben működnek, ahol a verseny mechanizmusai nem strukturálhatják a belföldi piacot, és nem igazíthatják azt a globális piacokhoz”. A Bizottság a tanulmányt a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között. (8) A tanulmánnyal kapcsolatban nem érkezett észrevétel az érdekelt felektől, így a kínai kormánytól és az exportáló gyártóktól sem.

                     (52)

                     A Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható, köztük a jelentésben foglalt bizonyítékokra alapozta, amelyek nyilvánosan hozzáférhető, a jelentésben tételesen megjelölt forrásokból, nevezetesen kínai jogszabályokból, nyilvánosan közzétett hivatalos kínai szakpolitikai dokumentumokból, nemzetközi szervezetek jelentéseiből és szakemberek tanulmányaiból/szakcikkeiből származnak. Az elvégzett elemzés általában véve a gazdaságba való jelentős kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott.

                     (53)

                     A (37) preambulumbekezdésben említett módon a kínai kormány nem válaszolt a kérdőívre. A (23) preambulumbekezdésben említett módon az exportáló gyártók nem működtek együtt, és az érdekelt félnek minősülő exportáló gyártóktól sem érkezett olyan észrevétel vagy bizonyíték, amely alátámasztotta vagy cáfolta volna az ügy irataiban, ezen belül a jelentésben meglévő, valamint a kérelmező által ezek kiegészítéseképpen nyújtott bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy jelentős torzulások állnak fenn, és/vagy a szóban forgó ügyben helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

               i.
               A Kínában érvényes belföldi árakat és költségeket érintő jelentős torzulások: általános gazdasági összefüggések

                     (54)

                     A kínai gazdasági rendszer a „szocialista piacgazdaság” koncepcióján alapul. Ez a kínai alkotmányban is rögzített koncepció határozza meg a kínai gazdaságirányítást. Alapelve, hogy „a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak”. Az állami tulajdonon alapuló gazdaság „a nemzetgazdaság első számú motorja”, és az államnak feladata a gazdaság „konszolidációjának és növekedésének biztosítása (9)”. Következésképpen Kína általános gazdasági berendezkedése nemhogy lehetővé teszi, hanem kifejezetten megköveteli a gazdaságba való jelentős kormányzati beavatkozást. Az az alapelv, hogy az állami tulajdon elsőbbséget élvez a magántulajdonnal szemben, a teljes jogrendszert áthatja, és minden fontosabb jogszabályban alapelvként kap hangsúlyt. Jó példa erre a kínai ingatlantörvény, amely a szocializmus kezdeti szakaszára hivatkozva az államot olyan alapvető gazdasági rendszer fenntartásával bízza meg, amelyben uralkodó szerepet játszik az állami tulajdon. A jogrendszer megtűr más tulajdoni formákat is, de azoknak az állami tulajdon mellett kell fejlődniük. (10)

                     (55)

                     A kínai jog szerint a szocialista piacgazdaság fejlesztése a Kínai Kommunista Párt (a továbbiakban: KKP) vezetésével történik. A kínai állam és a KKP struktúrái minden szinten – jogi, intézményi és személyi szinten is – egymásba fonódva olyan felépítményt alkotnak, amelyben a KKP és az állam szerepei nem különböztethetők meg. A kínai alkotmány 2018. márciusi módosítása nyomán a KKP vezető szerepe még nagyobb hangsúlyt kapott azzal, hogy az alkotmány 1. cikkébe is bekerült. A meglévő első mondatot – „[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer”, beillesztett egy új második mondatot, amely szerint „[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe”. (11)Ez jól szemlélteti, hogy a KKP milyen mértékben gyakorol ellenőrzést a kínai gazdasági rendszer felett. Ez az ellenőrzés alapvető ismérve a kínai rendszernek, és túlmutat a más országokban megszokott helyzeten, ahol a kormány a szabadpiaci erők működése mellett lát el átfogó makrogazdasági szabályozó szerepet.

                     (56)

                     A kínai állam intervencionista gazdaságpolitikát követve valósítja meg céljait, amelyek egybeesnek a KKP politikai programjában foglaltakkal, nem pedig a szabadpiacon uralkodó gazdasági viszonyokat tükrözik. (12) A kínai hatóságok által alkalmazott intervencionista gazdaságpolitikai eszközök sokrétűek, és az ipartervezésre, a pénzügyi rendszerre, valamint a szabályozási környezet szintjére egyaránt kiterjednek.

                     (57)

                     Először: az átfogó igazgatási felügyelet szintjén a kínai gazdaság irányítását összetett ipari tervezési rendszer határozza meg, amely az országon belül minden gazdasági tevékenységet érint. A tervek áthatják a gazdasági ágazatok és a horizontális politikák bonyolult szövevényét, és a kormányzat minden szintjén jelen vannak. A tartományi szintű tervek részletesek, míg az országos szintűek általánosabb célokat tűznek ki. A tervek emellett meghatározzák az érintett gazdasági ágazatok támogatásának eszközeit, valamint a célkitűzések megvalósításának időkereteit is. Egyes tervek konkrét kimeneti célokat rögzítenek. A tervek a kormányzati prioritásoknak megfelelően kijelölik, hogy mely konkrét ipari ágazatokat és/vagy projekteket kell pozitív vagy negatív prioritásnak tekinteni, és milyen konkrét fejlesztési célokat kell velük kapcsolatban teljesíteni (ipar-korszerűsítés, nemzetközi terjeszkedés stb.). A gazdasági szereplőknek – a magán- és állami tulajdonban lévőknek egyaránt – gyakorlatilag a tervrendszer által megszabott realitáshoz kell igazítaniuk üzleti tevékenységüket. Nem csupán a tervek kötelező jellege miatt, hanem azért is, mert az illetékes kínai hatóságok a kormányzat valamennyi szintjén a tervek szerint járnak el, és hatáskörüket ennek megfelelően gyakorolva kényszerítik a gazdasági szereplőket a tervekben lefektetett prioritások betartására (lásd még a iv. szakaszt) (13).

                     (58)

                     Másodszor: a pénzügyi erőforrások elosztásának szintjén Kína pénzügyi rendszerét az állami tulajdonú kereskedelmi bankok uralják. Ezeknek a bankoknak a hitelezési politikájuk kialakításakor és végrehajtásakor a kormányzat iparpolitikai célkitűzéseihez kell igazodniuk, ahelyett, hogy elsődlegesen az adott projekt gazdasági megalapozottságát értékelnék (lásd még a vii. szakaszt). (14) Ugyanez mondható el a kínai pénzügyi rendszer egyéb elemeiről, például a részvény- és kötvénypiacokról, a magántőkepiacokról stb. is. A pénzügyi rendszer e részei a bankszektorhoz képest ugyan kevésbé jelentősek, intézményi berendezkedésük és tevékenységük mégsem a pénzügyi piacok hatékony működését szolgálja, hanem az állam és a KKP számára biztosítja az ellenőrzés és a beavatkozás lehetőségét. (15)

                     (59)

                     Harmadszor: a szabályozási környezet szintjén az állami beavatkozás több formában történhet. Például a közbeszerzési szabályokat rendszeresen használják fel a gazdasági hatékonyságtól eltérő szakpolitikai célok érdekében, ami akadályozza a piacközpontú elvek érvényesülését e téren. A vonatkozó jogszabály kifejezetten arról rendelkezik, hogy a közbeszerzések lebonyolításával az állami politikai intézkedések keretében kitűzött célok megvalósulását kell elősegíteni. E célok jellege azonban nincs meghatározva, így a döntéshozó szervek széles mérlegelési jogkörrel rendelkeznek. (16) Ugyanígy a beruházások területén a kínai kormány jelentős mértékben ellenőrzi és befolyásolja mind az állami, mind a magánberuházások rendeltetését és méretét. A beruházások szűrése, valamint a beruházásokhoz kapcsolódó különféle ösztönzők, korlátozások és tilalmak fontos hatósági eszközei az iparpolitikai célok támogatásának, például a kulcságazatok feletti állami ellenőrzés fenntartásának vagy a belföldi ipar megerősítésének. (17)

                     (60)

                     Összefoglalásként elmondható, hogy a kínai gazdasági modell bizonyos alapvető axiómákra épül, amelyek sokféle kormányzati beavatkozást tesznek lehetővé, illetve ösztönöznek. A jelentős mértékű kormányzati beavatkozás ellentétes a piaci erők szabad érvényesülésével, ennélfogva a piaci elveknek megfelelő erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez. (18)

               ii.
               Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése szerint: a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak

                     (61)

                     Tekintettel az állami beavatkozásra, valamint az állami tulajdon egyeduralkodó szerepére a kínai gazdasági modellen belül, az állami tulajdonú vállalatok számottevő arányt képviselnek a kínai gazdaságban. A kormány és a KKP fenntartja azokat a struktúrákat, amelyek a állami tulajdonú vállalatok fölötti befolyásuk fenntartását biztosítják. Az állam (és sok tekintetben a KKP) nem csupán megfogalmazza az általános gazdaságpolitikát és tevékenyen felügyeli annak az egyes állami tulajdonú vállalatoknál történő végrehajtását, hanem jogot formál arra is, hogy részt vegyen az állami tulajdonú vállalatok operatív döntéshozatalában. Ennek jellemző eszközei a kádereknek a kormányzati hatóságok és az állami tulajdonú vállalatok közötti rotációja, a párttagok jelenléte az állami tulajdonú vállalatok irányító szerveiben és a párt alapszervezeteinek jelenléte a vállalatokon belül (lásd még a iii) szakaszt), valamint az állami tulajdonú vállalatok struktúrájának alakítása (19). Cserében az állami tulajdonú vállalatok különleges státuszt élveznek a kínai gazdaságon belül, ami több gazdasági előnyt is jelent a számukra, például védelmet a versennyel szemben és kedvezményes hozzáférést a releváns inputokhoz (köztük a finanszírozáshoz). (20)

                     (62)

                     A ferroszilícium-ágazat bizonyos része továbbra is a kínai kormány állami tulajdonában van. Még ha a kínai ferroszilícium-ágazat sok kis gyártóval rendkívül felaprózott is, a legfontosabb ferroszilícium-gyártók, az Erdos Metallurgy Group és az Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd., amelyek együttesen a kínai ferroszilícium-termelési kapacitás több mint 10 %-át teszik ki (21) és termelési volumenük az uniós felhasználás mintegy kétszerese, állami tulajdonú vállalatok.

                     (63)

                     A szilícium- és ferroszilícium-ágazat vállalkozásai feletti kormányzati ellenőrzés fennállására utaló jeleket tovább részletezi a lenti iii. szakasz.

                     (64)

                     Az állam által az ágazatban gyakorolt szakpolitikai felügyeletre és irányításra vonatkozó elemzést a lenti iii. és iv. szakasz tartalmazza. A ferroszilícium-ágazatban érvényesülő kormányzati ellenőrzésnek és beavatkozásnak az alábbiakban ismertetett magas szintje mellett még a magántulajdonban lévő gyártók sem működhetnek piaci feltételek között.

                     (65)

                     A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a ferroszilícium kínai piacát jelentős részben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek a kínai kormány tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak.

               iii.
               Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése szerint: az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében

                     (66)

                     Amellett, hogy az állami tulajdonú vállalatok feletti tulajdonjogon és más eszközökön keresztül ellenőrzést gyakorol a gazdaság felett, a kínai kormányzat a vállalatokban való állami jelenlétének köszönhetően abban a helyzetben van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg, (22) a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál KKP-szervezetet kell létrehozni (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell (23)), amely számára az adott vállalatnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy ellenőrzése alatt tartsa az állami tulajdonú vállalatok üzleti döntéseit. A beszámolók szerint emellett a KKP annak érdekében is nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és pártfegyelmet tanúsítsanak. (24) Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát. (25) Ezek a szabályok a kínai gazdaság egészére kiterjedően, így a ferroötvözetek ágazatában is alapelvként érvényesülnek. A Bizottság megállapítja, hogy ezek a szabályok a ferroszilícium-gyártókra és az általuk felhasznált inputok beszállítóira is érvényesek.

                     (67)

                     Különösen a ferroszilícium-ágazatban áll fenn szoros kapcsolat az ágazatban működő vállalkozások döntéshozatali eljárásai és az állam, azon belül a KKP között. A pártszervezetek személyi szempontból számos kínai ferroszilícium-gyártó esetében átfedésben vannak a vezető testületekkel. Számos példa támasztja alá a vállalatokon belül az állam jelenlétét, így különösen a KKP szervezeteinek szerepét (26):

                                 —

                                 Az Inner Mongolia Junzheng Energy and Chemical Group Co., Ltd. elnöke a 10. Kínai Országos Népi Gyűlésen a Belső-Mongólia Autonóm Területet képviselő bizottság küldötteként, valamint a 12. Kínai Országos Népi Gyűlés küldötteként is viselt tisztséget (2012. évi éves jelentés, 42. o., 2013. évi éves jelentés, 39. o., 2014. évi éves jelentés, 43. o.).

                                 —

                                 Az Inner Mongolia Junzheng Energy and Chemical Group Co., Ltd. egyik független igazgatója a Csangcsiakou körzeti pártbizottság helyettes titkáraként, Cangcsou város polgármestereként, a Hopej tartományi építésügyi bizottság igazgatójaként, valamint Hopej tartomány helyettes kormányzójaként is viselt tisztséget (2012. évi éves jelentés, 42. o., 2013. évi éves jelentés, 39. o., 2014. évi éves jelentés, 43. o.).

                                 —

                                 Az Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. egyik igazgatója a China Construction Bank Csoucsou városi központi fiókjánál dolgozott, ezenkívül a bank devizaelszámolási divíziójának igazgatóhelyetteseként, devizagazdálkodási és számviteli osztályának igazgatóhelyetteseként, valamint kutatási és fejlesztési osztályának igazgatójaként is viselt tisztséget (2017. évi éves jelentés, 44. o.).

                                 —

                                 Az Inner Mongolia Junzheng Energy and Chemical Group Co., Ltd. egyik független igazgatója jelenleg a Kínai Népköztársaság Országos Népi Kongresszusának pénzügyi és gazdasági bizottsági tagja (2017. évi éves jelentés, 63. o.).

                                 —

                                 Az Inner Mongolia Junzheng Energy and Chemical Group Co., Ltd. egyik igazgatója előzőleg Vuhaj város települési gazdasági és kereskedelmi bizottságában a vállalkozási szekció vezetőjeként, majd a települési pártbizottság főhivatalának titkáraként is viselt tisztséget (2012. évi éves jelentés, 42. o., 2013. évi éves jelentés, 39. o., 2014. évi éves jelentés, 43. o., 2015. évi éves jelentés, 46. o., 2016. évi éves jelentés, 57. o., 2017. évi éves jelentés, 63. o.).

                     (68)

                     Az államnak a pénzügyi piacokon (lásd még a vii. szakaszt), valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és azok működésébe való beavatkozása torzító hatást fejt ki a piacra. (27)

                     (69)

                     Mindezek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a ferroszilícium-ágazatban működő vállalatokban, valamint a pénzügyi szektorban és az inputokat előállító gazdasági ágazatokban való állami jelenlét a ii. szakaszban és az azt követő szakaszokban ismertetett kerettel együtt lehetővé teszi a kínai kormány számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében.

               iv.
               Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése szerint: a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések

                     (70)

                     A kínai gazdaság fejlődésének irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek a kormányzat valamennyi szintjén jelen vannak, szinte minden gazdasági ágazatot lefednek, és kötelezően betartandó célokat rögzítenek, miközben a közigazgatás egyes szintjein működő hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az alattuk lévő szinten elhelyezkedő kormányzati szervek hogyan hajtják végre őket. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kormányzat által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag másként fontosnak tartott ágazatokba irányulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg. (28)

                     (71)

                     A Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság kiadta a 2018–2020 közötti időszakra szóló, a feldolgozóipar alapvető versenyképességének javítását szolgáló hároméves cselekvési tervet, amely szorgalmazta a kulcsfontosságú fejlett fém és nemfém anyagok ipari hasznosításának gyorsítását. A terv szerint „folytatni kell a Kínai Kommunista Párt tizenkilencedik országos kongresszusa szellemiségének kiteljesítését és a központi kormányzat döntéshozatali és szervezeti szerepvállalásának megvalósítását a feldolgozóipari hatalom kiépítésében, gyorsítani kell a feldolgozóipar intelligenssé és környezetközpontúvá tételét és kiszolgálását, érdemben javítani kell a feldolgozóipar alapvető versenyképességét, továbbá elő kell mozdítani a kínai feldolgozóipar gyorsabb fejlődését a globális csúcstechnológiai értéklánc részeként”.

                     (72)

                     A kínai ipari és informatikai minisztérium több ágazati előírást is közzétett többek között a ferroszilícium-ágazat megnyitására, átalakítására, illetve fejlesztésére vonatkozóan. (29) Az előírások kifejezetten megemlítik a beépítendő berendezéseket, valamint az energiafogyasztás és a körforgásos vízhasznosítás arányát. A minisztérium emellett előírja, hogy a ferroötvözetekhez kapcsolódó új (reform-, illetve bővítési célú) projekteknek meg kell felelniük az országos és tartományi (körzeti, települési) funkcionális területi, regionális, iparfejlesztési, városfejlesztési, átfogó városi környezetszabályozási, földhasználati, energiatakarékossági, kibocsátáscsökkentési, környezetvédelmi és szennyezésmegelőzési stb. tervekben foglalt előírásoknak.

                     (73)

                     A Bizottság azt is megállapította, hogy jelentős kormányzati beavatkozás áll fenn a ferroszilícium gyártásához használt nyersanyagok terén. A ferroszilícium előállításához használt legtöbb összetevő olyan nyersanyagokból (egyebek mellett szénből, kvarcból, kokszból és mészkőből) készül, amelyeket érint a kínai kormány erőteljes beavatkozása a kínai piacon. (30)

                     (74)

                     A szenet, a kvarcot és a mészkövet megemlíti az ásványi erőforrásokra vonatkozó tizenharmadik ötéves terv, amely kiemeli a bányászati ágazat fontosságát, valamint az iparban felhasznált ásványi anyagok ellátásbiztonságát. A terv szerint 2008 óta Kína jelentős, összesen 800 milliárd RMB értékű beruházásokat hajtott végre a geológiai kutatások terén, a bányászati ágazatban végrehajtott állóeszköz-beruházások értéke meghaladta a 9 billió jüant, az érckitermelés pedig 70 milliárd tonnát ért el. (31)

                     (75)

                     2017 januárjában a kínai kormány új kormányzati intervenciós rendszert vezetett be a szénárakra vonatkozóan. A szénpiaci árak rendellenes ingadozásának elhárításával kapcsolatos jegyzék megjelenéséről szóló, a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság, a Szénipari Szövetség, a Kínai Villamosenergia-tanács, valamint a Kínai Vas- és Acélipari Szövetség által közösen kiadott közlemény rögzíti a szénár-ingadozás mérséklését szolgáló mechanizmust. (32)

                     (76)

                     A kínai kormány a ferroszilícium előállításához felhasznált egyes nyersanyagokat érintő kiviteli korlátozásokat vezetett be, amelyeknek piactorzító hatásuk van. A korlátozások a koksz esetében feltételhez kötött kiviteli engedély formájában, a kokszosítható szén, a nyersvas, valamint a fémhulladék és -törmelék esetében exportvám formájában jelentek meg. (33)

                     (77)

                     A villamos energia alapvető költségtényező a ferroszilícium előállításában. A ferroötvözet-ágazatban egyes vállalkozásoknak bevételük származik abból, hogy a megtermelt villamosenergia-többletet ipari és lakossági fogyasztóknak értékesítik. (34) Ennek ellenére amiatt, hogy az önálló villamosenergia-termelés mértékében óriási eltérések mutatkoznak, továbbá a külső energiaértékesítés jövedelmezősége sem egyértelmű, nem állapítható meg pontosan, hogy a villamosenergia-ár támogatása az energia mint termelési input költségének csökkentését, vagy a viszonylag alacsony értékesítési árak és a magas előállítási költség közötti különbség kompenzálását szolgálja. Ugyanez mondható el a fűtési költségekhez nyújtott támogatásról is. A fémipari vállalkozások, köztük az acél- és ferroötvözet-gyártók nagy arányban hasznosítják a visszanyert hulladékhőt, a kínai kormány pedig elvárja és egyben támogatja is az erőforrások szinergikus felhasználását biztosító kapacitások bővítését e területen.

                     (78)

                     A helyi önkormányzatok felügyeleti szervei különféle ferroszilícium-gyártókat ismertek el új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozásként, amelyekre így a csökkentett, 15 %-os társaságiadó-kulcs vonatkozik; az intézkedés révén gazdasági előnyhöz jutott például az Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. a leányvállalatán (Qinghai Baitong High Purity Material Development Co.) keresztül, valamint az Inner Mongolia Junzheng Energy & Chemical Group Co., Ltd. a 2013–2015, illetve 2012–2017 közötti időszakban. (35)

                     (79)

                     2015-ben a Pénzügyminisztérium és a Központi Adóigazgatóság kiadta az erőforrások szinergikus felhasználására tekintettel héakedvezményre jogosult termékek és szolgáltatások katalógusát. A katalógusban szereplő termékek értékesítéséből származó eredményre társaságiadó-kedvezmény vonatkozik. Amennyiben a tartományi hatóságok igazolják, hogy egy adott termék megfelel a katalógus előírásainak, a termék gyártója csak a termék értékesítéséből származó eredmény 70 %-a után köteles társasági adót fizetni. Több nagy ferroszilícium-gyártó is kihasználta az adókedvezmény-program nyújtotta előnyöket. 2016-ban és 2017-ben az Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. valamennyi leányvállalata gazdasági előnyre tett szert a program révén. (36) Az Inner Mongolia Junzheng Energy & Chemical Group Co., Ltd. 2009. január 1. óta él az intézkedés nyújtotta előnyökkel a villamosenergia-értékesítés után fizetett héa 50 %-os visszatérítése formájában. (37)

                     (80)

                     Ezért tehát megállapítást nyert, hogy a kínai kormány a szabadpiaci erőviszonyokat befolyásoló számos közpolitikát alkalmaz a ferroszilícium gyártására, ideértve és az ezen ágazatban használt nyersanyagokat is. Az ilyen intézkedések gátolják a piaci erők rendes működését.

               v.
               Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerint: a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése

                     (81)

                     Az ügyben rendelkezésre álló információk szerint a kínai csődjogi rendszer alkalmatlan a céljainak elérésére, így például arra, hogy biztosítsa a követelések és a tartozások méltányos rendezését, vagy hogy védelmet nyújtson a hitelezők és az adósok törvényes jogai és érdekei számára. Ennek okai a jelek szerint abban keresendők, hogy bár formálisan a kínai csődjog hasonló elveken nyugszik, mint más országok megfelelő jogszabályai, a kínai rendszert a jogérvényesítés alapvető hiánya jellemzi. A csődesetek száma az ország gazdaságának méretéhez képest feltűnően alacsony, nem utolsósorban azért, mert a fizetésképtelenségi eljárásoknak számos olyan hiányosságuk van, amelyek a gyakorlatban visszatartják a vállalkozásokat a csődvédelem igénybevételétől. Emellett az állam továbbra is hangsúlyos és tevékeny szerepet játszik a fizetésképtelenségi eljárásokban, és sok esetben közvetlenül befolyásolja azok kimenetelét. (38)

                     (82)

                     A tulajdonjogi rendszer hiányosságai Kínában különösen a földterületek tulajdonjogával és a földhasználati jogokkal összefüggésben nyilvánvalóak. (39) Minden földterület a kínai állam tulajdona (a vidéki földterületek kollektív, a városi földterületek állami tulajdonban vannak). A földhasználati jogok kiosztása továbbra is kizárólag az államtól függ. Vannak olyan jogszabályi előírások, amelyek – például aukciók előírásával – azt kívánják biztosítani, hogy a földhasználati jogok allokálása átlátható módon, piaci árakon történjen. Ezeket az előírásokat azonban rendszeresen figyelmen kívül hagyják, és egyes vevők ingyen vagy a piaci ár alatt jutnak földterülethez. (40) Emellett a hatóságok a földterületek kiosztása során gyakran konkrét szakpolitikai célokat próbálnak megvalósítani, ideértve többek között a gazdasági tervek végrehajtását. (41)

                     (83)

                     A kínai csődeljárási és tulajdonjogi jogszabályok tehát láthatóan nem fejtenek ki megfelelő hatást, ami torzulásokat idéz elő Kínában a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása és megszerzése területén. Ezek a jogszabályok a ferroszilícium-ágazatban is alkalmazandók, ideértve a felülvizsgálat tárgyát képező termék exportáló gyártóit is.

                     (84)

                     Az Egyesült Államok nemzetközi kereskedelmi igazgatásért felelős hatósága megállapította, hogy „[a] földhasználati jogok piacán a meghatározó kormányzati jelenlét és szerepvállalás, valamint a földterületek árazására és kiosztására vonatkozóan jóváhagyott módszerek széles körű és dokumentumokkal alátámasztott mellőzése miatt Kínában a földhasználati jogok adásvétele nem piaci elvek mentén zajlik” (U.S. ITA 2008, 16. o.).

                     (85)

                     A felülvizsgálati kérelemhez mellékelt THINK!DESK-jelentésből egyértelműen kiderül, hogy a kínai jog és szabályozás a földhasználati jogokat szakpolitikai eszköznek tekint abban az értelemben, hogy a kínai központi kormányzat olyan eszközként ismeri el a földterületek kedvező feltételek melletti nyújtását, amellyel jogszerűen ösztönözheti a vállalkozások részvételét a fúziókban és felvásárlásokban. (42) A földhasználati jogokhoz kapcsolódó kedvező bánásmód megerősítést nyert „Vélemények az energiatakarékosság és a kibocsátáscsökkentés további erősítéséről, valamint az acélipar strukturális kiigazításának gyorsításáról” c. dokumentumban is (GOSC 2010). A helyi önkormányzatok a földhasználat területét olyan politikai intézkedések keretében aknázhatják ki, amelyek a ferroötvözet-ágazatban végrehajtott fúziók és felvásárlások előmozdítását szolgálják. 2013-ban az Ipari és Információtechnológiai Minisztérium a kulcságazati vállalkozások fúziókban és felvásárlásokban való részvételének gyorsabb előmozdítására vonatkozó iránymutatásokban előírta, hogy a fúziók és felvásárlások előmozdítását célzó intézkedésekben a földügyi igazgatással kapcsolatos rendelkezések is kapjanak helyet. Végül pedig 2012–2017 között több ferroötvözet-gyártó összesen 98,7 millió RMB összegben kapott földhasználathoz kapcsolódó támogatást.

                     (86)

                     A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a ferroszilícium-ágazatban – a felülvizsgálat tárgyát képező terméket is ideértve – a csődeljárási és a tulajdonjogi jogszabályokat diszkriminatívan alkalmazzák vagy nem érvényesítik megfelelően.

               vi.
               Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerint: a bérköltségek torzult volta

                     (87)

                     Kínában nem fejlődhet ki teljes mértékben piaci alapokon nyugvó bérrendszer, mert a munkavállalók és a munkaadók nem gyakorolhatják kollektív önszerveződési jogaikat. Kína nem erősítette meg a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet több alapegyezményét, köztük azokat sem, amelyek az egyesülés szabadságára és a kollektív tárgyaláshoz való jogra vonatkoznak. (43) A nemzeti jog szerint csak egy szakszervezet aktív. Ez a szakszervezet azonban nem független az állami hatóságoktól, és továbbra is csak korlátozott mértékben vesz részt a kollektív tárgyalásokban és a munkavállalói jogok védelmében. (44) Emellett a kínai munkaerő mobilitását korlátozza a háztartás-nyilvántartási rendszer, amely a szociális és egyéb ellátásokat kizárólag egy adott közigazgatási területen lakók számára teszi maradéktalanul elérhetővé. Ennek eredményeként a regisztrált helyi lakcímmel nem rendelkező munkavállalók kiszolgáltatott foglalkoztatási helyzetben vannak és alacsonyabb jövedelemhez jutnak a regisztrált helyi lakcímmel rendelkezőkhöz képest. (45) Ezek a ténymegállapítások a kínai bérköltségek tekintetében fennálló torzulásokat jelzik.

                     (88)

                     A jelen vizsgálat irataiban semmi nem utal arra, hogy a fentiekben ismertetett kínai munkajogi rendszer hatálya ne terjedne ki a ferroszilícium-ágazatra. A ferroszilícium‐ágazatban a jelek szerint a bérköltségek torzult volta közvetlenül (a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és alapanyagok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesül.

                     (89)

                     A kérelmező által rendelkezésre bocsátott THINK!DESK-jelentésből kiderül, hogy a települési önkormányzatok számára kiemelt feladat a humán tőke fejlesztése, valamint a munkahelyek megőrzése. Az olyan vállalkozások, amelyek több éven keresztül megfizették a munkavállalók utáni kötelező társadalombiztosítási díjat, és emellett több más feltételnek is megfelelnek, pénzügyi támogatást kaphatnak a társadalombiztosítási alappal kapcsolatos kötelezettségeik teljesítéséhez. A jelentés rámutat, hogy a helyi hatóságok rendszeres kifizetésekkel közvetlenül támogatták a meglévő munkahelyeket, és ez akár a migráns munkavállalók és a gyakornok hallgatók megélhetési költségeinek fedezésére is kiterjedt. Több tranzakcióval támogatták a személyi állomány képzését, valamint a tehetségfejlesztés előmozdítását. Egyes helyi önkormányzatok emellett részben visszatérítették a vállalkozások által a munkavállalóik után fizetett társadalombiztosítási díjat. (46)

                     (90)

                     A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a ferroszilícium-ágazatban – a felülvizsgálat tárgyát képező terméket is ideértve – a bérköltségek torzultnak tekinthetők.

               vii.
               Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerint: közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe

                     (91)

                     Kínában a vállalati szereplők tőkéhez való hozzáférése terén többféle torzulás is tapasztalható.

                     (92)

                     Először: a kínai pénzügyi rendszert az állami tulajdonú bankok erős pozíciója jellemzi, (47) valamint az, hogy ezek a bankok a források kihelyezésekor az adott projekt gazdasági életképességétől eltérő szempontokat vesznek figyelembe. A pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan a bankok nemcsak a tulajdoni jogviszonyon, hanem személyes kapcsolatokon keresztül is kötődnek az államhoz (a nagy állami tulajdonú pénzügyi intézmények felső vezetőit végső soron a KKP nevezi ki), (48) továbbá – szintén a pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan – a bankok rendszeresen részt vesznek a kormányzat által kidolgozott közpolitikai intézkedések végrehajtásában. Ezzel a bankok teljesítik kifejezett jogi kötelezettségüket, amely szerint üzleti tevékenységüket a nemzetgazdaság és a társadalmi fejlődés szükségleteinek megfelelően, az állam iparpolitikáinak iránymutatása mellett kell végezniük. (49) Ezt a jelenséget erősítik további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket. (50)

                     (93)

                     Amellett, hogy létezhetnek olyan jogszabályi rendelkezések, amelyek a rendes banki magatartás követéséről és a prudenciális szabályok tiszteletben tartásáról, így például a hitelfelvevők hitelképességi vizsgálatának szükségességéről rendelkeznek, a kapcsolódó bizonyítékok azt jelzik, hogy ezek a fajta szabályok a különböző jogszabályi rendelkezések alkalmazása során csupán másodlagos szerepet töltenek be. (51) Egyes korábbi piacvédelmi vizsgálatok ténymegállapításai ugyanezt a következtetést tartalmazzák. (52)

                     (94)

                     Emellett a kötvény- és a hitelminősítések gyakran különféle okokból torzultnak tekinthetők, többek között amiatt, hogy a kockázatértékelést befolyásolja az adott vállalat stratégiai fontossága a kínai kormány számára, valamint az implicit állami kezességvállalás ereje. A becslések határozottan arra mutatnak, hogy a kínai hitelminősítések szisztematikusan gyengébb nemzetközi minősítésnek felelnek meg. (53)

                     (95)

                     Emiatt a hitelezés súlypontja az állami tulajdonú vállalatok, a jó összeköttetésekkel rendelkező, nagyobb méretű magántulajdonú vállalatok, valamint a kulcsfontosságú ipari ágazatokban működő vállalatok felé tolódik el, ami azt jelzi, hogy a tőkéhez jutás feltételei és költségei nem minden piaci szereplő számára azonosak.

                     (96)

                     Másodszor: az elmúlt időszakban a hitelfelvétel költségeit a beruházások élénkítése érdekében mesterségen alacsonyan tartották. Ez túlhajtotta a tőkeberuházásokat, amelyek egyre kisebb megtérülési ráta mellett valósultak meg. A folyamatot szemlélteti, hogy az állami szektorban a vállalatok tőkeáttételi mutatója az utóbbi időben a jövedelmezőség drasztikus visszaesése ellenére is nőtt, ami arra utal, hogy a bankrendszer mechanizmusai nem a szokásos kereskedelmi reakcióknak megfelelően működnek.

                     (97)

                     Harmadszor: bár a nominális kamatláb liberalizációjára 2015 októberében sor került, az árjelzések továbbra sem a szabadpiaci erőviszonyokból következnek, hanem a kormány által kiváltott torzulásoknak vannak kitéve. Erre utal, hogy a referencia-kamatlábbal megegyező vagy annál alacsonyabb kamat melletti hitelnyújtás továbbra is 45 %-os részarányt képvisel a teljes hitelállományon belül, a célzott hitelezés pedig a jelek szerint egyre nagyobb szerephez jut, részaránya a romló gazdasági körülmények ellenére is határozottan nőtt 2015 óta. A mesterségesen alacsony kamatlábak alulárazást eredményeznek, ez pedig túlzott tőkefelhasználáshoz vezet.

                     (98)

                     Kínában a hitelállomány általában vett növekedése a tőkeallokáció romló hatékonyságát mutatja, miközben nem láthatók a torzulástól mentes piaci környezetben elvárható hitelmegszorítások jelei. Emiatt az elmúlt években rohamosan nőtt a nemteljesítő hitelek volumene. A veszélyeztetett hitelállomány bővülésével szembesülő kínai kormány a nemteljesítések elkerülése mellett döntött. Következésképpen a rossz hitelekre egyrészt a hitelek megújítása volt a válasz, ami úgynevezett „zombicégek” létrejöttéhez vezetett, másrészt az adósság átruházása (pl. összefonódások vagy hitel-tőke konverzió formájában), ami viszont nem feltétlenül oldotta meg az általános hitelproblémát vagy kezelte annak elsődleges okait.

                     (99)

                     Összességében, a piac liberalizációja érdekében a közelmúltban tett lépések ellenére a kínai vállalatihitel-rendszerre hatással vannak a jelentős rendszerszintű problémák és torzulások, amelyek abból erednek, hogy az állam továbbra is meghatározó szerepet játszik a tőkepiacokon.

                     (100)

                     A jelen vizsgálat irataiban semmi nem utal arra, hogy a ferroszilícium-gyártók és/vagy a nyersanyagok és egyéb inputok beszállítói ne részesülnének e pénzügyi rendszer előnyeiből. Épp ellenkezőleg: a kérelmező által benyújtott THINK!DESK-jelentésből az derül ki, hogy az Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. gazdasági előnyhöz jutott a China Export Import Bank és a China Development Bank nem piackonform pénzügyi műveletei révén (mindkét bank kizárólagos állami tulajdonban van).

                     (101)

                     A kínai ferroszilícium-gyártókat gazdasági előnyhöz juttatta a hitelkamatok támogatása, amely a hitelezési kockázat egy részét a pénzügyi intézményekre terhelte, egyúttal azt a feladatot is rájuk rótta, hogy kísérjék figyelemmel a vállalatok (pénzügyi) teljesítményét. Az állam szerepvállalása és közvetítői tevékenysége egyértelműen jelzi az állami támogatás meglétét, ugyanakkor a részleges átvállalás miatt alacsonyabb hitelkockázat erősítette az adósok tárgyalási pozícióját a feltételek rögzítése során. A THINK!DESK-jelentés szerint a Ningxia Shengyan Group és az Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. gazdasági előnyhöz jutott az intézkedés révén. (54)

                     (102)

                     A jelentés rámutat, hogy az exportösztönzési politika az általános iparpolitikai keret szerves részét képezi. A kínai kormány szelektíven ösztönzi egyes csúcstechnológiájú, magas hozzáadott értékű termékek és szolgáltatások exportját. Az utóbbi években az ipari szolgáltatások és technológia exportja számottevő támogatásban is részesült. Például az Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. közös külkereskedelmi szolgáltatási platformok létrehozására kapott forrást.

                     (103)

                     Az exportőröknek nyújtott pénzügyi támogatás ezenkívül külkereskedelmi támogatás formájában is megjelent. A felsorolt transzferek célja az exporttevékenység ösztönzése, megkönnyítése, illetve jutalmazása volt. Ezzel összefüggésben az Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. közös külkereskedelmi szolgáltatási platformok létrehozására, innovatív fejlesztésre, a külkereskedelem átalakítására és korszerűsítésére, valamint külkereskedelmi fejlesztésre kapott forrást. (55)

                     (104)

                     Egyes ferroszilícium-gyártók jelentős összegű forrást kaptak a szállítási költségek csökkentésére. (56) Ez különösen azért fontos, mert az üzemek döntő többsége a tengertől elzárt, a part menti gazdasági központoktól távol eső területeken található. E tekintetben a kínai kormánytól kapott támogatás szállítási ártámogatás formájában jelenik meg, amely részben ellensúlyozza a vállalkozásoknál felmerült költségeket. Támogatást kapnak infrastrukturális építési projektek is, főként a kifejezetten e célból létesített vasútvonalak megépítése, amelyek révén a gyártelepek közvetlenül csatlakozhatnak az országos vasúthálózathoz. Az Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. olyan speciális vasútvonalak létesítésére kapott forrást, amelyek lehetővé teszik a számára, hogy idő- és költségtakarékosabban juttassa el termékeit a nemzetközi piacokra. (57)

                     (105)

                     A technológiai innováció tekintetében a kínai iparpolitika irányát a Közép- és hosszú távú tudományos és technológiai fejlesztésről szóló nemzeti tervezet (2006–2020) szabja meg (Államtanács 2005b). Ennek keretében a Ningxia Shengyan Group ferroszilícium-gyártó a nemzeti tudományos és technológiai támogatási tervben meghatározott kutatási és fejlesztési feladatok végrehajtására kapott támogatást. (58)

                     (106)

                     Az elavult termelési kapacitások piacról történő kivonása érdekében egyes ferroszilícium-gyártók pénzügyi támogatást kaptak termelési kapacitásuk felszámolására. Az Inner Mongolia Junzheng Energy & Chemical Group Co. és a Ningxia Shengyan Group gazdasági előnyhöz jutott az intézkedés révén. (59)

                     (107)

                     A kínai kormány földrajzi értelemben is törekszik az iparszerkezet befolyásolására. Ennek keretében a nehézipart a városi területekről az e célra létrehozott ipari parkokba telepítik át. Amellett, hogy a városok környezetvédelmi célkitűzéseivel összhangban csökkenti a szennyezést a sűrűn lakott területeken, az intézkedés különféle eszközökkel a vállalatokat is segíti, többek között bőkezű beruházási ösztönzőkkel, adókedvezményekkel, vissza nem térítendő támogatásokkal, valamint támogatott hitelekkel. A ferroszilíciumot gyártó Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd. vállalatcsoport támogatást kapott üzemének áttelepítésére. (60)

                     (108)

                     A Ningxia Shengyan Group ferroszilícium-gyártó földhasználattal kapcsolatos támogatásban részesült. (61)

                     (109)

                     Ez utóbbi támogatás és a pénzügyi rendszerben megfigyelhető, fent bemutatott, általánosságban jelentős kormányzati beavatkozás eredményeként ezért a piaci viszonyok minden szinten súlyos mértékben módosulnak.

                     (110)

                     A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a ferroszilícium-gyártók hozzáféréssel rendelkeztek a közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozáshoz.

               viii.
               A bemutatott torzulások rendszerszintű jellege

                     (111)

                     A Bizottság megállapította, hogy a jelentésben bemutatott torzulások nem egy-egy ágazatra korlátozódnak. Épp ellenkezőleg: a rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a kínai rendszer jellemzőiről a fenti i–iv. szakaszban (54)–(80) preambulumbekezdés), valamint a jelentés A. részében tett megállapítások az ország egészére és a gazdaság valamennyi ágazatára érvényesek. Ugyanez igaz a termelési tényezőkkel kapcsolatban az v–vii. szakaszban és a jelentés B. részében ismertetett jellemzésre is.

                     (112)

                     A ferroszilícium gyártásához számos inputra van szükség. Amikor a ferroszilícium-gyártók beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) nyilvánvalóan kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói a torzulásokkal érintett munkaerőt foglalkoztatnak. Olyan kölcsönt vehetnek fel, amelyet szintén érintenek a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Ezenkívül vonatkoznak rájuk a tervrendszer valamennyi kormányzati szinten és gazdasági ágazatban alkalmazott szabályai.

                     (113)

                     Következésképpen nem csupán a ferroszilícium belföldi értékesítési árai nem használhatók fel, de érintett valamennyi inputköltség (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb.), mivel ezek árazását is befolyásolja a jelentés A. és B. részében bemutatott számottevő kormányzati beavatkozás. A tőkeallokáció, a földhasználat, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok kapcsán bemutatott kormányzati beavatkozások egész Kínában megfigyelhetők. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. Sem a kínai kormány, sem más, a jelen vizsgálatban érdekelt fél nem szolgált ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel.

               ix.
               Következtetés

                     (114)

                     Az i–viii. szakaszban ismertetett, az egyebek mellett az általában a kínai gazdaságra, konkrétan pedig a ferroszilícium-ágazatra (és azon belül a felülvizsgálat tárgyát képező terméket előállító ágazatra) irányuló állami beavatkozásra vonatkozó bizonyítékok vizsgálatát is tartalmazó elemzés arról tanúskodott, hogy az árak és a költségek – a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségeket is ideértve – az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány és a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a jelen ügyben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához.

                     (115)

                     A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országbeli vonatkozó előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte. A Bizottság emlékeztetett arra, hogy nem érkezett hozzá olyan észrevétel, amely szerint a belföldi költségek bármelyike az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának harmadik franciabekezdése értelmében torzulástól mentesnek volna tekinthető.

               b)   Reprezentatív ország
         i.
               Általános megjegyzések

                     (116)

                     A reprezentatív ország kiválasztása az alábbi kritériumok szerint történt:

                                 —

                                    Kínához hasonló gazdasági fejlettségi szint. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz (62);

                                 —

                                    A felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése az adott országban; (63)

                                 —

                                    A releváns nyilvános adatok elérhetősége az adott országban;

                                 —

                                    Több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottság indokolt esetben előnyben részesítette azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő.

                     (117)

                     A (30)–(32) preambulumbekezdésben kifejtett módon a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban két feljegyzést fűzött az aktához: a termelési tényezőkre vonatkozó első, 2019. június 24-i feljegyzést, valamint a termelési tényezőkre vonatkozó második, 2019. október 15-i feljegyzést, amely a termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzés kapcsán érkezett észrevételekkel foglalkozott. A termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról a következtetéséről, hogy a jelen ügyben Brazíliát választotta ki megfelelő reprezentatív országként.

               ii.
               Kínához hasonló gazdasági fejlettségi szint

                     (118)

                     A termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzésben a Bizottság rögzítette, hogy Argentína, Brazília, Dél-Afrika, Kolumbia, Malajzia, Mexikó, Oroszország, Thaiföld és Törökország gazdasági fejlettsége a Világbank megítélése szerint Kínáéhoz hasonló, tekintettel arra, hogy bruttó nemzeti jövedelme alapján a Világbank besorolása szerint mindegyik a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozik.

                     (119)

                     A feljegyzést követően nem érkezett a gazdasági fejlettségi szintre vonatkozó észrevétel.

               iii.
               A felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítása a reprezentatív országban

                     (120)

                     A termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzésben a Bizottság rámutatott, hogy Argentínában, Brazíliában, Dél-Afrikában, Kolumbiában, Malajziában, Mexikóban, Oroszországban és Törökországban köztudottan gyártják a felülvizsgálat tárgyát képező terméket. A feljegyzéssel kapcsolatos észrevételében a kérelmező felhívta a figyelmet arra, hogy Törökországban nem állítanak elő ferroszilíciumot.

                     (121)

                     A Bizottság megvizsgálta az állítást, és megállapította, hogy a Törökországi gyártó a vizsgálati időszak alatt valóban nem gyártott ferroszilíciumot. Emiatt a Bizottság a továbbiakban nem tekintette lehetséges reprezentatív országnak Törökországot.

               iv.
               A releváns nyilvános adatok elérhetősége a reprezentatív országban

                     (122)

                     A Bizottság továbbá az előzőekben említett és vizsgált országok mindegyike esetében ellenőrizte a nyilvános adatok (és különösen a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóira vonatkozó nyilvános pénzügyi adatok) elérhetőségét.

                     (123)

                     A Bizottság olyan nyilvánosan elérthető pénzügyi adatokkal rendelkező kerékpárgyártókat keresett, amelyek felhasználhatók az értékesítési, általános és igazgatási költségek (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegének megállapításához. A termelési tényezőkre vonatkozó első és második feljegyzésben említett módon a Bizottság az Orbis-adatbázist (64) és az internetet használta adatforrásként. A Bizottság ezenfelül olyan nyereséges vállalatokra korlátozta a kutatást, amelyek nyilvánosan elérhető eredménykimutatással rendelkeznek a legutóbbi időszak (2018) vonatkozásában. A válogatás köre ezzel a termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzésben öt brazíliai és öt oroszországi vállalatra szűkült.

                     (124)

                     Végül pedig a Bizottság megállapította, hogy a vállalatok közül csak az egyik brazíliai vállalat pénzügyi beszámolói készültek olyan szegmensszintű bontásban, amely lehetővé tette a szilíciumszegmensben keletkezett bevételek és kiadások elkülönítését. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy Brazília tekinthető megfelelő reprezentatív országnak.

                     (125)

                     A Bizottság ezért a termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzésében valamennyi érdekelt felet tájékoztatta arról, hogy Brazíliát kívánja megfelelő reprezentatív országként használni, ha arra a következtetésre jut, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjában előírt módszer alkalmazásának összes feltétele teljesül. A fenti elemekre, valamint arra tekintettel, hogy a felek nem tettek észrevételt a második feljegyzésre, a Bizottság úgy döntött, hogy véglegesen Brazíliát választja ki megfelelő reprezentatív országként, és az alábbi, nyilvánosan elérthető pénzügyi adatokkal rendelkező vállalatot választotta ki, amely az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának utolsó bekezdésével összhangban felhasználható az SGA-költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegének megállapításához: Cia de Ferro Ligas da Bahia S.A.

               v.
               A szociális védelem és a környezetvédelem szintje

                     (126)

                     Annak megállapítása után, hogy a felsorolt elemek alapján Brazília megfelelő reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség.

               vi.
               Következtetés

                     (127)

                     A fenti elemzés alapján Brazília teljesítette azokat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében előírt feltételeket, amelyekre tekintettel figyelembe vehető megfelelő reprezentatív országként. Így különösen Brazília számottevő mennyiségben gyártja a felülvizsgálat tárgyát képező terméket, és esetében teljeskörű adatok állnak rendelkezésre minden termelési tényezőről, az SGA-költségekről, valamint a nyereségről.

               c)   A torzulástól mentes költségek megállapításához használt források

                     (128)

                     A Bizottság a termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzésben jelezte, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő számítása keretében a legtöbb termelési tényező torzulásmentes, a reprezentatív országra jellemző költségének meghatározásához a Globális Kereskedelmi Atlaszt, a munkaerő torzulásmentes, a reprezentatív országra jellemző költségének meghatározásához pedig a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (a továbbiakban: ILO) statisztikáit és a nemzeti statisztikákat fogja felhasználni. A Bizottság közölte továbbá, hogy a villamosenergia-költségeket illetően az egyik legnagyobb villamosenergia-szolgáltató, az EDP Brasil által felszámított villamosenergia-árakat, az SGA-költségek és a nyereség megállapításához pedig a kiválasztott brazíliai vállalat, a Cia de Ferro Ligas da Bahia S.A. pénzügyi adatait használja fel.

                     (129)

                     A Bizottság kifejtette, hogy a GTA által a felülvizsgálati időszak vonatkozásában a ferroszilícium-gyártás egyik termelés tényezőjének, az aprított fának a Brazíliába történő behozataláról közölt információk nem reprezentatívak, ezért nem használhatók fel. Miután nem állt rendelkezésre nemzetközi viszonyítási alap vagy közzététel, viszont az aprított fa lényeges elem, a Bizottság úgy határozott, hogy alternatív forrást vesz figyelembe: éspedig az aprított fa Törökországba történő behozatalára vonatkozóan a GTA által közölt importárát. Az ország gazdasági fejlettségi szintjét tekintve Kínához hasonló, és egyike a Bizottság által a termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzésben lehetséges reprezentatív országként megjelölt három országnak (lásd a (30) preambulumbekezdést). A feljegyzésben ugyancsak megjelölt Oroszországba nem importálják reprezentatív mennyiségben az aprított fát, Törökországba viszont igen. A Bizottság ezt a referenciaértéket azért tekintette torzulásmentesnek, mert a GTA adatbázisában azonosított, reprezentatív számú ügylethez kapcsolódó értékek számtani közepén alapult, és ezért feltételezhető volt, hogy az adott térség vonatkozásában versenypiaci feltételeket tükröz. (65).

                     (130)

                     A Bizottság egy az általános előállítási költségekre vonatkozó értéket is belefoglalt a rendes értékbe az előzőekben említett termelési tényezők között nem szereplő költségek figyelembevétele céljából. Az összeg megállapításához a Bizottság felhasználta a mintában szereplő és a dömpingellenes vizsgálat során együttműködő pénzügyi adatait, az ebből nyert konkrét információ pedig lehetővé tette a spanyolországi FerroAtlántica S.A.U. (a továbbiakban: FASAU) helyszíni ellenőrzését. A módszertan ismertetése a 3.2.1.1. szakasz e) pontjában található.

               d)   Termelési tényezők
         i.
               Bevezetés

                     (131)

                     A termelési tényezőkre vonatkozó első és második feljegyzés révén a Bizottság megkísérelte összeállítani a termelési tényezők és adatforrások listáját, amely tartalmazza a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai gyártói által felhasznált összes termelési tényezőt, köztük az anyagokat, az energiát és a munkaerőt is. A Bizottsághoz nem érkezett észrevétel a termelési tényezők jegyzékével kapcsolatban, amelyet az említett feljegyzésekben közölt az érdekelt felekkel.

                     (132)

                     A Bizottság a FASAU-nál tett ellenőrző látogatást követően megállapította a ferroszilícium-gyártás során felhasznált termelési tényezők végleges jegyzékét.

                     (133)

                     Figyelembe véve a kérelmező által szolgáltatott információkat, valamint azt, hogy a termelési tényezők rendes értékének meghatározásához figyelembe vett forrásokkal kapcsolatos két feljegyzésre nem érkezett észrevétel, a Bizottság a következő termelési tényezőket azonosította (adott esetben a hozzájuk tartozó kódokkal együtt):

                        1. táblázat

                                 Termelési tényező

                                 Brazíliai tarifakódok

                                 Torzulástól mentes egy egységre jutó érték

                                    Anyag

                                 Kvarc

                                 2506 10 00

                                 241,3 EUR/kg

                                 Szén

                                 2701 12

                                 129,8 EUR/kg

                                 Koksz

                                 2704 00 12

                                 291,9 EUR/kg

                                 Aprított fa

                                 4401 21 00

                                 82,9 EUR/kg  (66)

                                 Vashulladék (hengerlési reve)

                                 2619 00 90

                                 Figyelmen kívül hagyott költség  (67)

                                 Mészkő

                                 2515 11 00

                                 Figyelmen kívül hagyott költség  (68)

                                 Szénmassza Soderberg-elektródokhoz

                                 3801 30 10

                                 575,5 EUR/kg

                                    Munkaerő

                                 Feldolgozóipari munkabérek

                                 N/a

                                 4,34 EUR/óra

                                    Energia

                                 Villamos energia

                                 N/a

                                 0,11 EUR/kWh

                                    Melléktermék/hulladék

                                 Szilikapor

                                 2811 22 10

                                 1 169,8  EUR/kg

                                 Ferroszilícium-salak

                                 2621 90 00

                                 Az általános költségek tartalmazzák

                     (134)

                     Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése szerinti, torzulástól mentes, a gyártó gyártelepi árán számított alapanyagár megállapításához a Bizottság a reprezentatív ország importárait használta fel a FASAU által a ferroszilícium előállításához felhasznált egyes anyagokra vonatkozóan, tekintettel arra, hogy a vizsgálat során kínai gyártó nem működött együtt.

                     (135)

                     A rendes érték megállapításához a Bizottság módszerének megfelelően a Brazíliába (aprított fa esetében Törökországba) importált termelési tényezőkre és anyagokra vonatkozó importvámokat (lásd a (133) preambulumbekezdést), valamint a belföldi fuvarozási költségeket hozzá kell adni ezen importárakhoz. A kiigazítás magasabb rendes értéket eredményezne, mivel az importvámok tovább növelnék az anyagok importárait, ennélfogva pedig nagyobb lenne a dömping mértéke is. A (155) preambulumbekezdésben szereplő megállapításra, valamint arra tekintettel, hogy jellegénél fogva e hatályvesztési felülvizsgálat annak megállapítására összpontosít, hogy folytatódott-e a dömping a felülvizsgálati időszakban, nem pedig e dömping pontos nagyságának megállapítására, a Bizottság úgy határozott, hogy az adott körülmények között felesleges kiigazítást végezni az importvámok és a belföldi fuvarozás tekintetében.

               ii.
               Nyersanyagok és melléktermék/hulladék

                     (136)

                     A FASAU-nál tett ellenőrző látogatások során a Bizottság ellenőrizte a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártása során felhasznált és bejelentett nyersanyagokat, a keletkező acéltörmeléket, valamint a vonatkozó felhasználási arányokat.

                     (137)

                     A reprezentatív ország piaci áraira vonatkozó információk hiányában a Bizottság három kivételével mindegyik nyersanyag beszerzési ára esetében a reprezentatív országban, Brazíliában alkalmazott importárakra támaszkodott. Az aprított fa esetében a törökországi importárakat vette figyelembe (lásd a (129) preambulumbekezdést). Az importárakat a Kínán kívüli összes harmadik országból érkező import egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta.

                     (138)

                     A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba (aprított fa esetében Törökországba) érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert a (121) preambulumbekezdésben jelzett módon arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. A Bizottság ugyanígy nem vette figyelembe a reprezentatív országba (aprított fa esetében Törökországba) a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező, az (EU) 2015/755 rendelet (69) 1. mellékletében felsorolt országokból érkező behozatalra vonatkozó adatokat sem. Egyrészt az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a rendes érték megállapítása céljából nem vehetők figyelembe ezen országok belföldi árai, másrészt az importadatok egyébként is elhanyagolhatók voltak. A más harmadik országokból érkező import Kína kizárását követően is reprezentatív maradt, és a Brazíliába (aprított fa esetében Törökországba) érkező teljes volumen 30–93 %-át tette ki. Ezenfelül a ferroszilícium gyártásához felhasznált fő nyersanyagot, a szenet nem exportálják Kínából Brazíliába.

                     (139)

                     A Bizottság megvizsgálta a brazíliai exportkorlátozások létét, és a 2019. október 15-i feljegyzésben megerősítette, hogy a mészkő és a hengerlési reve exportengedélyezés hatálya alá tartozik. (70) A Bizottság megállapította továbbá a felülvizsgálati időszak alatt Brazíliába elhanyagolható mennyiségben érkezett importált mészkő, hengerlési revét pedig nem importáltak. A Bizottság nem tudott reprezentatív alternatív viszonyítási alapot meghatározni. A FASAU-nál végzett ellenőrzés igazolta, hogy ezek az inputként felhasznált nyersanyagok kevésbé befolyásolják a felülvizsgálat tárgyát képező termék teljes költségét. A (155) preambulumbekezdésben szereplő megállapítás, valamint az alapján, hogy jellegénél fogva e hatályvesztési felülvizsgálat annak megállapítására összpontosít, hogy folytatódott-e a dömping a felülvizsgálati időszakban, illetve valószínűleg megismétlődik-e, nem pedig e dömping pontos nagyságának megállapítására, a Bizottság úgy határozott, hogy mivel nem talált reprezentatív viszonyítási alapot e két termelési tényezőre vonatkozóan, figyelmen kívül hagyja azok költségeit.

                     (140)

                     A Bizottság a költségeket csökkentette a melléktermékként keletkező szilikaporból származó bevétellel úgy, hogy a kérelemben megjelölt felhasználási tényezőket megszorozta a reprezentatív országban, Brazíliában megfigyelt, torzulásoktól mentes egységköltségekkel.

                     (141)

                     A melléktermékként keletkező ferroszilícium-salakot illetően a Bizottság megállapította, hogy annak a Brazíliába importként érkező volumene közel nulla, ezért brazíliai importára nem tekinthető reprezentatívnak. Mivel a FASAU ferroszilícium-salakból származó tényleges bevétele elhanyagolható részarányt képviselt a teljes nyersanyagköltségen belül, a helyettesítés forrásától függetlenül nincs jelentős hatással a dömpingkülönbözet-számításokra. A Bizottság ezért úgy határozott, hogy ezt a bevételt az általános előállítási költségek megállapításánál veszi figyelembe (lásd alább a 3.2.1.1. szakasz e) pontját).

                     (142)

                     Annak érdekében, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében előírt módon meghatározza az exportáló gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes árát, a Bizottságnak az importárat meg kell növelnie a nemzetközi fuvarozási és biztosítási költséggel (71), alkalmaznia kell rá a reprezentatív ország importvámját, majd a kapott importárhoz hozzá kell adnia a belföldi fuvarozás költségeit. A dömpingkülönbözetek az említett költségek nélkül kapott súlyozott átlagára tekintettel (lásd a (155) preambulumbekezdést) a Bizottság úgy határozott, hogy figyelmen kívül hagyja e költségeket.

               iii.
               Munkaerő

                     (143)

                     A munkaerőköltség referenciaértékének meghatározása során a Bizottság az ILO statisztikai adataiból, illetőleg – a brazíliai munkáltatót a bérköltségeken felül terhelő átlagos járulékos foglalkoztatási költségek tekintetében – nyilvánosan hozzáférhető adatokból (72), például a társadalombiztosítási járulékokból, valamint az FGTS adataiból indult ki (munkanélküliség, súlyos megbetegedések, ingatlan építése, vásárlása).

                     (144)

                     Az ILO statisztikái (73) a vizsgálati időszak tekintetében a munkavállaló által ténylegesen ledolgozott átlagos heti óraszámról, valamint a feldolgozóiparban foglalkoztatottak havi munkabéréről szolgáltattak adatokat. Ezen adatok alapján a Bizottság kiszámította a feldolgozóiparban érvényes óránkénti jövedelmet, majd ezt megnövelte a járulékos foglalkoztatási költségekkel (74) (a munkáltató által fizetett társadalombiztosítási és munkanélküli járulék összegével).

               iv.
               Villamos energia

                     (145)

                     Az egyik legnagyobb villamosenergia-szolgáltató, az EDP Brasil által felszámított villamosenergia-árak könnyen hozzáférhető módon rendelkezésre álltak. (75) Az információk kellően részletesek voltak ahhoz, hogy megállapítható legyen belőlük az ipari villamosenergia-ár és az elosztórendszer igénybevételéért az ipari felhasználók által fizetett ár (modalidade tarifaria azul).

                     (146)

                     Megjegyzendő, hogy a brazíliai szabályozó hatóság, az Agência Nacional de Energia Elétrica (76) (a továbbiakban: ANEEL) az ország villamosenergia-fogyasztásának szabályozása érdekében a villamosenergia-szolgáltatókat meghatározott mértékű díjnövelés alkalmazására kötelezi. Az ANEEL színjelzések (77) (zöld, sárga, vörös 1, vörös 2) segítségével ad tájékoztatást arról, hogy a villamos energia árát a szolgáltató által javasolt szinten tartja-e (zöld), vagy pedig megnöveli 0,010 BRL/kWh-val (sárga), 0,030 BRL/kWh-val (vörös 1) vagy 0,050 BRL/kWh-val (vörös 2). Az ANEEL az érvényes színjelzést havi szinten teszi közzé, és a vizsgálati időszak folyamán érvényes színjelzések az EDP Brasil honlapján (78) könnyen hozzáférhető módon rendelkezésre álltak. A vizsgálati időszak folyamán érvényes színjelzéseket a Bizottság nem vette figyelembe a torzulástól mentes villamosenergia-költségek meghatározása során, és az árat sem igazította ki ennek megfelelő módon. A (155) preambulumbekezdésben szereplő megállapítás, valamint az alapján, hogy jellegénél fogva e hatályvesztési felülvizsgálat annak megállapítására összpontosít, hogy folytatódott-e a dömping a felülvizsgálati időszakban, illetve valószínűleg megismétlődik-e, nem pedig e dömping pontos nagyságának megállapítására, a Bizottság úgy határozott, hogy felesleges kiigazítást végezni a villamosenergia-költségek tekintetében.

               e)   Általános előállítási költségek, SGA-költségek és nyereség

                     (147)

                     A Bizottság a (133) preambulumbekezdésben összefoglalt termelési tényezők alapján megállapította az általános előállítási költségeket. A figyelembe vett általános előállítási költség számítása az általános költségek, valamint a bejelentett és a FASAU előállítási költségei alapján ellenőrzött előállítási költségek arányán alapult (az előállítási költségek a felhasznált, kemencébe nem kerülő anyagokat, a külső szolgáltatásokat, a belső szállítást, valamint az olyan strukturális költségeket foglalták magukban, mint az értékcsökkenési leírás és a karbantartás). Ezt követően a Bizottság ezt a százalékot alkalmazta a torzulástól mentes előállítási költségekre.

                     (148)

                     Az SGA-költségek és a nyereség tekintetében a Bizottság a (128) preambulumbekezdésben kifejtett módon a Cia de Ferro Ligas da Bahia S.A. pénzügyi adatait használta fel. A felülvizsgálati időszakkal való egyezés érdekében a Bizottság a vállalat 2018. évi konszolidált pénzügyi beszámolójából vett adatokat kiegészítette a 2019. első negyedévi konszolidált pénzügyi beszámoló adataival, majd levonta a 2018. első negyedévi konszolidált pénzügyi beszámoló adatait. (79) Mivel a vállalat nem csak ferroszilíciumot gyártott, a Bizottság figyelembe vette a beszámoló szegmens szintű lebontását, és a ferroszilícium-szegmensre vonatkozó számadatokat ennek alapján számította ki.

                     (149)

                     Az SGA-költségek számítása során a Bizottság figyelmen kívül hagyta a „részesedés a befektetések nyereségéből (veszteségéből)” tételt, mert ez a költség (vagy bevétel) nem kapcsolódott a felülvizsgálat tárgyát képező termékhez. A kiigazítás nyomán nagyobb lett az SGA-költségek, és ugyanilyen arányban kisebb a nyereség százalékban kifejezett értéke. Összességében tehát nem befolyásolta a rendes érték számítását.

               f)   A rendes érték számítása

                     (150)

                     A Bizottság a számtanilag képzett rendes értéket az alábbi lépésekben állapította meg.

                     (151)

                     A Bizottság először a torzulástól mentes előállítási költségeket állapította meg. Az exportáló gyártók együttműködésének hiánya miatt a Bizottság ezután az anyagok, a munkaerő és az energia kapcsán a FASAU-nál ellenőrzött felhasználási tényezőket megszorozta a 3.2.1.1. szakasz d) pontjában kifejtett módon meghatározott, torzulástól mentes egységköltségekkel.

                     (152)

                     A második lépésben a Bizottság az előállítási költségeket kiigazította az általános előállítási költségekkel, majd az így kapott értéket megnövelte a 3.2.1.1. szakasz e) pontjában kifejtett módon meghatározott SGA-költségekkel és a nyereséggel. Az így megállapított általános előállítási költségek aránya 37,11 % volt. Az értékesített áruk költségének százalékaként kifejezett és az előállítási, valamint az általános előállítási költségek együttes összegére alkalmazott SGA-költség (80) 15,12 % volt. Az értékesített áruk költségének százalékaként kifejezett és az előállítási, általános előállítási, valamint SGA-költségek együttes összegére alkalmazott nyereség (81) 51,1 % volt.

                     (153)

                     A Bizottság ezzel az eljárással az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket. Együttműködő exportáló gyártó hiányában a Bizottság az ország egészére vonatkozóan állapította meg a rendes értéket.

               3.2.1.2.   Exportár

                     (154)

                     A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság az Eurostat CIF-árai alapján, azokat gyártelepi paritásra helyesbítve állapította meg az exportárat.

               3.2.1.3.   Összehasonlítás és dömpingkülönbözet

                     (155)

                     A Bizottság összehasonlította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően számtanilag képzett rendes értéket és az előzek szerint megállapított exportárat. Ez alapján a dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár (költség, biztosítás, fuvardíj) százalékában kifejezve 157,8 % volt.

               3.2.1.4.   Következtetés

                     (156)

                     A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából érkező dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott.

               3.2.2.   Oroszország

                     (157)

                     Az Eurostat statisztikai adatai szerint a felülvizsgálati időszakban 2 735 tonna ferroszilícium érkezett Oroszországból az Unióba, ami a teljes uniós felhasználás durván 0,4 %-ának felelt meg. Az orosz kormány szerint az import volumene elhanyagolható. A Bizottság azonban arra a következtetésre jutott, hogy a behozatal szintje kellően reprezentatív annak megvizsgálásához, hogy a dömping folytatódott-e a felülvizsgálati időszakban.

               3.2.2.1.   Rendes érték

                     (158)

                     Az oroszországi gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság a rendelkezésre álló tények alapján állapította meg az Oroszországra jellemző rendes értéket. Ebből a célból a kérelmező által előterjesztett információt vette figyelembe. (82) A szerzői jogi védelem alatt álló információkat a Metal Expert bocsátotta rendelkezésre. (83)

                     (159)

                     A rendes érték alapját így a kérelemben szereplő és a vizsgálati időszakra vonatkozóan frissített (84) belföldi árak képezték. A frissített belföldi árakat a Bizottság az aktában hozta nyilvánosságra. Egyetlen érdekelt féltől sem érkezett észrevétel.

               3.2.2.2.   Exportár

                     (160)

                     Az oroszországi exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság az Eurostat CIF-árai alapján, azokat gyártelepi paritásra helyesbítve állapította meg az exportárat.

               3.2.2.3.   Összehasonlítás és dömpingkülönbözet

                     (161)

                     Amennyiben a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében indokolt volt, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése e) pontjának megfelelően kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. A kérelmezőtől származó információ alapján a Bizottság a fuvardíj tekintetében tonnánként 100 EUR mértékben lefelé korrigálta az exportárat.

                     (162)

                     Ez alapján a dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár (költség, biztosítás, fuvardíj) százalékában kifejezve 17,6 % volt.

               3.2.2.4.   Következtetés

                     (163)

                     A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az Oroszországból érkező dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott.

               3.3.   A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűsége az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén

         3.3.1.   Kína

                     (164)

                     A fenti 3.2.1. szakaszban megállapított módon a Kínából származó ferroszilícium behozatalával dömping valósult meg a felülvizsgálati időszak alatt. A teljesség kedvéért a Bizottság ugyancsak megvizsgálta a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét az intézkedések hatályvesztése esetén. Ennek keretében a Bizottság elemezte a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitást és szabad kapacitást, más piacok rendelkezésre állását a kínai gyártók számára, a kínai exportáló gyártók által saját hazai piacuk és más harmadik országok viszonylatában folytatott árazási gyakorlatot, valamint az uniós piac vonzerejét.

               3.3.1.1.   Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

                     (165)

                     Együttműködés hiányában a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás megállapítása a rendelkezésre álló tények, valamint különösen az alaprendelet 18. cikkével összhangban a kérelmező által benyújtott adatok alapján történt.

                     (166)

                     A kínai termelési kapacitás számottevően meghaladta az aktuális termelési volument. A kérelemben közölt (85) és a vizsgálat során frissített (86) adatok szerint a ferroszilícium termelési kapacitása 2019-ben 10 571 000 tonna, a termelési volumen pedig ugyanebben az évben 4 040 000 tonna volt. A kapacitáskihasználás tehát csak mintegy 38,2 %-ot ért el. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kínai gyártóknak így 6 531 000 tonnára becsülhető szabad kapacitása lenne, miközben az uniós piaci felhasználás mindössze 740 144 tonna volt a felülvizsgálati időszak alatt (lásd az 1. táblázatot). A felülvizsgálati kérelemben megjelölt kínai termelési és szabad kapacitást a felek egyike sem cáfolta.

                     (167)

                     A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy a kínai exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, amelyet az intézkedések hatályvesztése esetén felhasználhatnak arra, hogy ferroszilíciumot állítsanak elő az Unióba való exportra.

               3.3.1.2.   Más piacok rendelkezésre állása

                     (168)

                     Kína belföldi piaca messze a legfontosabb piac, amely 2017-ben a világ látszólagos felhasználásának 58 %-át tette ki. (87) E piac felhasználása azonban 2013 és a felülvizsgálati időszak között 18 %-kal, azaz 887 000 tonnával csökkent. (88)

                     (169)

                     A felülvizsgálati időszak alatt Japán 167 000 tonna ferroszilíciumot importált Kínából, ezzel a kínai ágazat fő exportpiaca volt, ahová a kínai ferroszilícium-kivitel 27,7 %-a érkezett. Sajtóértesülések szerint azonban a ferroötvözetet gyártó japán kohók arra törekszenek, hogy diverzifikálják az ellátásukat, és függetlenedjenek Indiától és Kínától. Ennek érdekében 2017-ben több közös vállalkozást hoztak létre Malajziában. (89) Emiatt várható, hogy a jövőben a kínai export nehezebben jut be a japán piacra.

                     (170)

                     A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a jelenlegi intézkedések hatályon kívül helyezése nagy lenne a kockázata annak, hogy a kínai gyártók, amelyek ellensúlyozni próbálják az értékesítési volumen tekintetében a fontos belföldi és várhatóan a japán piacon elszenvedett jelentős veszteségeiket, értékesítésük számottevő részét az Unió piacára irányítják át.

               3.3.1.3.   Az uniós piac vonzereje

                     (171)

                     A felülvizsgálati időszak alatt Kína 608 000 tonna ferroszilíciumot exportált, amelyből 3 587 tonna érkezett az Unióba. (90) A kínai gyártók 63 országba exportáltak, és az ott értékesített ferroszilícium átlagos ára alacsonyabb volt az Unióba irányuló exportértékesítés átlagáránál. Az uniós értékesítési árakhoz képest az említett országok közül csak 14 vásárolt drágábban kínai ferroszilíciumot. Az Unióba irányuló kínai értékesítés átlagára 6,1 %-kal volt magasabb, mint a felülvizsgálati időszak alatti teljes kínai exportértékesítés átlagára. (91) Az Unióba történő kivitel tehát szinte minden más országhoz képest sokkal vonzóbb a kínai exportőrök számára.

                     (172)

                     Az uniós piac a mérete miatt is vonzó a kínai gyártók számára: a ferroszilícium globális felhasználását tekintve Kína után az Unió a második legnagyobb egységes piac. Mérete 1,7-szerese az észak-amerikai, és 1,5-szöröse a japán piacnak. (92) Vonzereje szempontjából tehát fontos tényező a nagysága.

               3.3.1.4.   Következtetés a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban

                     (173)

                     Figyelembe véve a felülvizsgálati időszak alatt folytatódó dömpinget, az exportőrök által a harmadik országok piacán folytatott árazási gyakorlatot, a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitás nagyságát, az uniós piac méretét és az ott érvényes árakat, a Kína belföldi piacán jelentős mértékben visszaesett felhasználást és egyik fontos exportpiacának várhatóan korlátozottabb rendelkezésre állását, az intézkedések hatályvesztése esetén a Kínából érkező dömping nagy valószínűséggel folytatódna vagy megismétlődne.

               3.3.2.   Oroszország

                     (174)

                     A fenti 3.2.2. szakaszban megállapított módon az Oroszországból származó ferroszilícium behozatalával dömping valósult meg a felülvizsgálati időszak alatt. A Bizottság ugyancsak megvizsgálta a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét az intézkedések hatályvesztése esetén. Ennek keretében a Bizottság elemezte az Oroszországban rendelkezésre álló termelési kapacitást és szabad kapacitást, más piacok rendelkezésre állását az oroszországi gyártók számára, az oroszországi exportáló gyártók által saját hazai piacuk és más harmadik országok viszonylatában folytatott árazási gyakorlatot, valamint az uniós piac vonzerejét.

               3.3.2.1.   Gyártási és szabad kapacitás Oroszországban

                     (175)

                     Együttműködés hiányában az Oroszországban rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás megállapítása a rendelkezésre álló tények, valamint különösen az alaprendelet 18. cikkével összhangban a kérelmező által benyújtott és frissített adatok (93) alapján történt.

                     (176)

                     Az oroszországi termelési kapacitás számottevően meghaladta az aktuális termelési volument. A kérelem szerint a ferroszilícium termelési kapacitása 2019-ben 826 000 tonna, a termelési volumen pedig ugyanebben az évben 561 000 tonna volt. A kapacitáskihasználás tehát csak mintegy 67,9 %-ot ért el. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az oroszországi gyártók 265 000 tonnára becsült szabad kapacitása elegendő ahhoz, hogy dömpingelt ferroszilíciummal elárasszák az uniós piacot, amelynek felhasználása 740 144 tonna volt a felülvizsgálati időszak alatt.

                     (177)

                     Két nem együttműködő oroszországi exportőr, valamint az orosz kormány azt állította, hogy a Bizottság alulbecsülte az oroszországi kihasználtsági arányt. Az orosz kormány a két oroszországi exportáló gyártó beadványára hivatkozott, amely szerint az oroszországi termelési kapacitás – különösen a két exportáló gyártó esetében – sokkal kisebb, az oroszországi termelési volumen pedig nagyobb. Ebből adódóan az oroszországi kapacitáskihasználás 90 % és 100 % közötti. Az orosz kormány saját erre vonatkozó beadványára is hivatkozott.

                     (178)

                     A fentiek kapcsán a Bizottság először is megállapította, hogy az orosz kormány (Gazdaságfejlesztési Minisztérium, Oroszországi Föderáció) 2019. április 24-i beadványa szerint a felülvizsgálat tárgyát képező termék oroszországi termelési kapacitására vonatkozóan a kérelmezők által közölt és a Bizottság által felhasznált adatokat „a hivatalos orosz statisztikák is alátámasztják”.

                     (179)

                     Másodszor: a vizsgálat szerint Oroszország termelési kapacitása a 2019. évben 826 000 tonnára becsülhető, míg a hivatalos orosz statisztikák alapján a 2018. évre még nagyobb volumen, 932 000 tonna adódik. A nem együttműködő exportáló gyártók által a 2017. évre vonatkozóan közölt számadatok sem a hivatalos orosz statisztikákkal, sem a kérelmezők adott évi becslésével nem egyeznek. Valójában az orosz kormány szerint Oroszország 2017. évi termelési kapacitása [20–30] %-kal magasabb volt, mint amit a két nem együttműködő exportáló gyártó erre vonatkozóan közölt. Ezért a kérelmezők becslései, valamint a hivatalos orosz statisztikák és az orosz kormány nyilatkozata alapján egyértelmű, hogy az exportáló gyártó a valósnál kisebb termelési kapacitást közölt.

                     (180)

                     Harmadszor: a nem együttműködő exportáló gyártók a 2017. évre, és nem a vizsgálati időszakra vonatkozó információt nyújtottak be. Ha a Bizottság el is fogadná a nem ellenőrzött információkat, a közel 100 %-os oroszországi kapacitáskihasználásra vonatkozó állítás akkor sem helytálló. Ugyanis a hivatalos orosz statisztika szerinti termelési kapacitás (840 700 tonna) és a nem együttműködő exportáló gyártó által közölt tényleges termelés ([600 000–700 000] tonna) alapján számítva a 2017. évre [71–83] %-os kapacitáskihasználás adódik, ez pedig továbbra is messze elmarad a „közel 100 %-os” aránytól.

                     (181)

                     Mindenesetre a termelési kapacitásra és volumenre vonatkozóan a kérelmező által közölt 2019. évi adatok frissebbek, ennélfogva a jövőre vonatkozó – pl. valószínűségi – elemzés szempontjából is relevánsabbak.

                     (182)

                     Mindezek alapján a Bizottság elutasítja azt az állítást, hogy eltúlozta volna az Oroszországban rendelkezésre álló szabad kapacitást. Döntéséről tájékoztatta a feleket, amelyek lehetőséget kaptak arra, hogy a végleges határozathozatalt megelőzően észrevételt tegyenek.

                     (183)

                     Erre reagálva a két exportáló gyártó előadta, hogy a Bizottság nem vizsgálta meg teljeskörűen az általuk és az orosz kormány által a jelenlegi felülvizsgálat során felvetett kérdéseket, különösen pedig az oroszországi gyártók szabad kapacitására vonatkozó bizottsági megállapítással kapcsolatos észrevételüket. Az exportáló gyártók előadták továbbá, hogy a dömpinggel kapcsolatos kérdésektől eltekintve érdekelt félként teljeskörűen együttműködtek a vizsgálat során. Ezenkívül azt állították, hogy az oroszországi kapacitásra, termelésre és kapacitáskihasználásra vonatkozóan a különböző érdekelt felek által közölt adatok jelentős eltéréseire tekintettel a Bizottságnak kötelessége lett volna ellenőrizni az adatokat, például helyszíni ellenőrző látogatás útján. Az exportáló gyártók kifogásolták, hogy a Bizottság a vállalatok és a kérelmezők által szolgáltatott adatok felhasználásával végzett alternatív számítás alapján elutasította a közel 100 %-os kapacitáskihasználásra vonatkozó érvelésüket. Ennek kapcsán azt állították, hogy a Bizottság a termelési kapacitásra és volumenre vonatkozóan önkényesen kiválasztott adatokat használt fel. Végül pedig a vállalatok a WTO rendelkezésre álló tényekkel kapcsolatos ítélkezési gyakorlatával kívánták alátámasztani azt az állításukat, hogy a Bizottság nem a jelen ügy szempontjából leginkább megfelelő adatokat használta fel, és a rendelkezésre álló információk közül a vállalatok által közöltek a leghelytállóbbak.

                     (184)

                     Először is a Bizottság elutasította azt, hogy bármely beadványt vagy érvelést figyelmen kívül és válasz nélkül hagyott volna. Valójában kiegészítő tájékoztatást küldött a vállalatoknak, hogy biztosítsa a szabad kapacitással kapcsolatos észrevételeik teljeskörű vizsgálatát, és lehetőséget adjon a számukra a végleges ténymegállapításokat megelőző észrevételeik megtételére. Az, hogy a vállalatok vitatták a Bizottság következtetéseit, nem tévesztendő össze az indokolás hiányával. A szabad kapacitáson kívül a vállalatok nem jelölték meg, hogy az érdekelt felek végső tájékoztatásában a Bizottság pontosan milyen kérdéseket hagyott figyelmen kívül. Magától értetődően a kiegészítő tájékoztatás a szabad kapacitás értékelésére szorítkozott, az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételekre adott válaszokat pedig a Bizottság általános gyakorlatának megfelelően ez a rendelet tartalmazza.

                     (185)

                     Másodszor: a két exportáló gyártót a Bizottság az alaprendelet 18. cikke alapján tekintette nem együttműködőnek. Saját elmondásuk szerint maguk a vállalatok döntöttek úgy, hogy nem küldik vissza a kérdőívet, amelyen a Bizottság fontos – többek között a termelésre, a termelési kapacitásra és annak kihasználására vonatkozó – információkat kért egyrészt a dömpinggel, másrészt a kárral kapcsolatos értékeléséhez. Noha erre jogszabály nem kötelezi, a Bizottság rendszerint helyszíni ellenőrzés keretében győződik meg a kérdőívre adott válaszok és az együttműködő felek által közölt egyéb adatok helytállóságáról, ettől azonban a két exportáló gyártó esetében eltekintett. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a szóban forgó esetben annak ellenére, hogy a felek nem működtek együtt és így helyszíni ellenőrzésre sem került sor náluk, a Bizottság a kiegészítő tájékoztatásnak megfelelően ellenőrzés nélkül is lényegileg vizsgálta az általuk benyújtott adatokat. Az adatokat ugyancsak azok lényegére tekintettel utasította el azt követően, hogy azokat egybevetette az orosz kormány és a kérelmezők által közölt információkkal. A vállalatok állításával szemben nem voltak „jelentős eltérések a különböző érdekelt felek által közölt adatokban”. Kizárólag az általuk közöltek tértek el jelentős mértékben a vizsgálat aktájában rendelkezésre álló valamennyi egyéb információtól, ami pedig még lényegesebb, az általuk benyújtott információk a 2017. évre, tehát a felülvizsgálati időszaknál és az orosz kormány adatközlésével érintett 2018. évnél egyaránt korábbi időszakra vonatkoztak. Ugyanakkor a kérelmezők és az orosz kormány által szolgáltatott adatok, amelyekre a Bizottság az értékelése során támaszkodott, bár nem voltak teljesen azonosak, összhangban álltak egymással. Az orosz kormány (Gazdaságfejlesztési Minisztérium, Oroszországi Föderáció) 2019. április 24-i beadványa maga is megerősíti, hogy a kérelmezők által közölt adatok helytállóak. A Bizottság a kapott információk lényegi vizsgálata alapján, az ellenőrzésre tekintet nélkül jutott arra a következtetésre, hogy az exportáló gyártók által közölt információk elavultak és ennélfogva nem relevánsak amellett, hogy nem is megbízhatók, így az oroszországi szabad kapacitás számításához nem használhatók fel.

                     (186)

                     Harmadszor: a vállalatok állításával ellentétben a Bizottság a számítása során a vállalatok saját adatait, valamint az oroszországi kapacitásra vonatkozóan az orosz kormány által benyújtott hivatalos statisztikákat, és nem a kérelmező által benyújtott adatokat használta fel. A Bizottság nem tartja elfogadhatónak, hogy a különböző módszerekkel kapott eredmények olyan mértékben eltérőek legyenek, mint ahogyan az termelési kapacitásra vonatkozóan a vállalatok által közölt számadatoknál megfigyelhető. A Bizottság ezért elutasítja azt az állítást, hogy a rendelkezésre álló adatokat önkényesen válogatta volna meg. Miután a hivatalos statisztikákkal való egybevetéssel nem tudta alátámasztani azokat, a Bizottság elutasította a vállalatok által benyújtott adatokat.

                     (187)

                     Negyedszer: a Bizottság nem értett egyet azzal, hogy a jelen ügyben a leginkább megfelelő információk azok lennének, amelyeket a vállalatok nyújtottak be. A termelési kapacitásra vonatkozóan közölt számadat a hivatalos adatokkal egybevetve nem bizonyult helytállónak, ezért a Bizottság azt nem tekintette megbízhatónak, és ténymegállapításaiban nem használta fel. A Bizottság úgy határozott, hogy a kérelmezők által benyújtott adatokat használja fel, amelyek összhangban álltak a hivatalos orosz statisztikákkal. Mind az alaprendelet, mind pedig a vállalatok által említett WTO-koncepció tekintetében ezek az adatok bizonyultak a jelen ügy szempontjából a leginkább megfelelőnek. A Bizottság ezért elutasította a vállalatok állítását.

                     (188)

                     A Bizottság mindenesetre emlékeztetett arra, hogy a szabad kapacitás értékelése csak egyike azoknak az elemeknek és mutatóknak, amelyeket a felülvizsgálatok során a kár megismétlődésével kapcsolatos ténymegállapítások kialakításakor jogszabályi kötelezettsége figyelembe venni.

                     (189)

                     A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy az oroszországi exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, amelyet az intézkedések hatályvesztése esetén felhasználhatnak arra, hogy ferroszilíciumot állítsanak elő az Unióba való exportra.

               3.3.2.2.   Más piacok rendelkezésre állása

                     (190)

                     A (168) preambulumbekezdésben ismertetett módon a japán piac legutóbbi fejleményei arra utalnak, hogy a Malajziából oda érkező behozatal fokozatosan átveszi az egyéb országokból érkező behozatal piaci részesedését. Japán az orosz ferroszilícium legfőbb exportpiacának számít. A felülvizsgálati időszak alatt az orosz ferroszilícium-kivitel 30 %-a (127 000 tonna) érkezett a japán piacra. A jelenlegi intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az oroszországi exportáló gyártók valószínűleg dömpingáron átirányítanák a kivitelük legalább egy részét az Unió piacára.

               3.3.2.3.   Az uniós piac vonzereje

                     (191)

                     Együttműködés hiányában az Unióba irányuló orosz export árainak és az egyéb exportpiacokra irányuló orosz export árainak összehasonlításához a Bizottság a Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA) és az orosz külkereskedelmi vámstatisztikák adatait használta fel, amelyek közel azonos eredményt adnak. Ennek alapján az Unióba irányuló orosz exportértékesítés átlagára 8,1 %-kal (tonnánként 1 149 EUR összeggel) volt magasabb, mint a felülvizsgálati időszak alatti teljes orosz exportértékesítés átlagára. Az oroszországi exportáló gyártók 36 ország közül csak kettőben értékesítettek olyan árakon, amelyek átlagosan magasabbak voltak, mint az Unióban. Az ottani értékesítés a teljes exportvolumen kevesebb mint 1 %-át tette ki. A Bizottság tehát megállapította, hogy az Unióba történő kivitel szinte minden más országhoz képest lényegesen vonzóbb az oroszországi exportőrök számára.

                     (192)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően a (191) preambulumbekezdésben említett két oroszországi exportáló gyártó nem értett egyet az uniós piacnak az oroszországi ferroszilícium-ágazat számára képviselt vonzerejére vonatkozó bizottsági ténymegállapításokkal. Kétségbe vonták az orosz külkereskedelmi vámstatisztikák adatainak helytállóságát és megbízhatóságát. Ezt az állításukat azonban nem támasztották alá bizonyítékokkal, és nem javasoltak alternatív módszert sem a különböző piacokra irányuló orosz export árainak összehasonlítására. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a két érintett fél a legnagyobb oroszországi exportáló gyártók közé tartozik, és ha úgy döntöttek volna, hogy együttműködnek a vizsgálat során (másképp döntöttek), akkor a Bizottságnak módja nyílt volna arra, hogy a vállalatok saját exportértékesítése alapján pontosan értékelje az összehasonlítható termékek különböző exportpiacokra irányuló orosz exportjának árait. A két exportáló gyártó azzal érvelt továbbá, hogy az Unióba irányuló orosz export volumene elhanyagolható, így annak árai alapján nem lehetséges következtetéseket levonni. A (157) preambulumbekezdésben jelzett módon a felülvizsgálati időszakban Oroszországból érkező behozatal a teljes uniós felhasználás mintegy 0,4 %-át tette ki, a Bizottság pedig úgy ítélte meg, hogy ez a szint kellően reprezentatív. Végül az érintett felek azt állították, hogy a ferroszilícium árát Kína szabja meg, a többi piaci szereplő pedig a szűk mozgástér miatt általában ezt az árat követi. Függetlenül attól, hogy ez így van-e vagy sem, a Bizottság ezt a szempontot nem tartotta relevánsnak ahhoz, hogy az ár tekintetében értékelje a uniós piac más piacokhoz viszonyított vonzerejét.

                     (193)

                     A (172) preambulumbekezdésben említett módon az árszint mellett a piac mérete a második legfontosabb tényező, amely hozzájárul az uniós piac vonzerejéhez.

               3.3.3.   Következtetés a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban

                     (194)

                     Figyelembe véve a felülvizsgálati időszak alatt folytatódó dömpinget, az exportőrök által a harmadik országok piacán folytatott árazási gyakorlatot, az Oroszországban meglévő szabad kapacitást, az uniós piac méretét és az ott érvényes árakat, Oroszország egyik fontos exportpiacának várhatóan korlátozottabb rendelkezésre állását, az intézkedések hatályvesztése esetén az Oroszországból érkező dömping nagy valószínűséggel folytatódna vagy megismétlődne.

               3.4.   Általános következtetések a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban

                     (195)

                     A vizsgálat azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban a kínai és oroszországi behozatal továbbra is dömpingáron érkezett az uniós piacra.

                     (196)

                     A Bizottság emellett bizonyítékot talált arra, hogy mindkét érintett országban jelentős szabad kapacitás áll rendelkezésre, az uniós piac árszint és méret tekintetében a vonzó a számukra, és az exportőrök más piacokról ide irányíthatják a kivitelüket.

                     (197)

                     A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna.

               4.   KÁR

         4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

                     (198)

                     A figyelembe vett időszak alatt öt uniós gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

                     (199)

                     A Bizottság az uniós gazdasági ágazat által átadott információ alapján körülbelül 241 000 tonnában állapította meg a felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós termelést. A (11) preambulumbekezdésben jelzett módon a mintába felvett négy uniós gyártó együtt a hasonló termék teljes uniós termelésének több mint 90 %-át képviselte.

               4.2.   Uniós felhasználás

                     (200)

                     A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítési volumene és a Comext adatbázisból (Eurostat) lekérdezett, Unióba irányuló teljes behozatal összegeként állapította meg.

                     (201)

                     A figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás a 2016. évi meredek visszaesést kivéve nem változott. 2015 negyedik negyedévében az árak erőteljesen csökkenni kezdtek, ami 2016-ban a teljes piacra kedvezőtlenül hatott. A ferroszilícium fő végfelhasználói ágazata az acélipar, az európai uniós acélgyártás pedig 2015–2016 között 2,3 %-kal, 165,9 millió tonnáról 162,1 millió tonnára mérséklődött. (94) Emellett 2015 második felében a készletek is nagymértékben csökkentek, ami ugyancsak áreséshez vezetett. Az alacsony árak miatt csökkent a kibocsátás, majd a következő két évben (2016–2017) folyamatosan apadtak a készletek.

                        1. táblázat

                        Uniós felhasználás (tonna)

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Teljes felhasználás

                                 752 111

                                 578 894

                                 700 509

                                 776 354

                                 740 144

                                 Index (2015 = 100)

                                    100

                                    77

                                    93

                                    103

                                    98

                                    Forrás: Eurostat, az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek.

               4.3.   Az érintett országokból érkező behozatal

         4.3.1.   Az érintett országokból érkező behozatal hatásainak összesített értékelése

                     (202)

                     Az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a ferroszilícium az érintett országokból érkező dömpingelt behozatala okozott-e jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak.

                     (203)

                     Az egyes érintett országokból érkező behozatalra vonatkozóan megállapított dömpingkülönbözetek az alaprendelet 9. cikke (3) bekezdésében meghatározott csekély mértékű küszöbértékek felett voltak, az egyes érintett országokból érkező behozatal volumene pedig a (43) és (157) preambulumbekezdésben kifejtett módon kellően reprezentatív volt.

                     (204)

                     A Bizottság helyénvalónak ítélte az összesített értékelést, mivel hasonló versenyfeltételek érvényesek az említett két országból érkező behozatal és az uniós hasonló termék esetében. A Bizottság hasonló versenyfeltételeket állapított meg arra tekintettel, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező, Kínából és Oroszországból importált termék és az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített hasonló termék hasonló, és forgalmazásuk is azonos kereskedelmi csatornákon történik.

                     (205)

                     A fentiek fényében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében meghatározott valamennyi kritérium teljesült. A Kínából és Oroszországból érkező behozatalt ezért összesítve vizsgálta.

               4.3.2.   Az érintett országokból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

                     (206)

                     A Bizottság az Eurostat Comext adatbázisából származó adatok alapján megállapította a Kínából és Oroszországból az Unióba érkező behozatal volumenét, valamint e behozatal és az 1. táblázatban bemutatott uniós felhasználás összehasonlítása alapján meghatározta a behozatal piaci részesedését.

                     (207)

                     A felülvizsgálat tárgyát képező termék érintett országokból az uniós piacra irányuló behozatalának volumene a figyelembe vett időszakban 17 %-kal csökkent. A Kínából érkező behozatal volumene azonban 2018 és a felülvizsgálati időszak között több mint a négyszeresére nőtt, míg az Oroszországból érkező behozatal a 2016 és a felülvizsgálati időszak között megfigyelhető növekedés ellenére is kevesebb mint a felére esett vissza a figyelembe vett időszakban.

                        2. táblázat

                        Uniós behozatali volumen (tonna)

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 A Kínából érkező behozatal volumene

                                 614

                                 305

                                 235

                                 2 719

                                 2 804

                                 Index (2015 = 100)

                                    100

                                    50

                                    38

                                    443

                                    457

                                 Az Oroszországból érkező behozatal volumene

                                 6 006

                                 318

                                 1 409

                                 2 653

                                 2 722

                                 Index (2015 = 100)

                                    100

                                    5

                                    23

                                    44

                                    45

                                 Érintett országok

                                 6 620

                                 623

                                 1 644

                                 5 372

                                 5 526

                                 Index (2015 = 100)

                                    100

                                    9

                                    25

                                    81

                                    83

                                    Forrás: Eurostat, 75 %-os szilíciumtartalomnak megfelelő kiigazítással (*) ()

                     (208)

                     Az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt csökkent és 1 % alatt maradt. A figyelembe vett időszak alatt tehát korlátozott mennyiségben ugyan, de folyamatosan érkezett behozatal Kínából és Oroszországból.

                        3. táblázat

                        Uniós piaci részesedés (%)

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Kína

                                 0,1 %

                                 0,1 %

                                 0,0 %

                                 0,4 %

                                 0,4 %

                                 Index (2015 = 100)

                                    100

                                    65

                                    41

                                    429

                                    464

                                 Oroszország

                                 0,8 %

                                 0,1 %

                                 0,2 %

                                 0,3 %

                                 0,4 %

                                 Index (2015 = 100)

                                    100

                                    7

                                    25

                                    43

                                    46

                                 Érintett országok

                                 0,9 %

                                 0,1 %

                                 0,2 %

                                 0,7 %

                                 0,7 %

                                 Index (2015 = 100)

                                    100

                                    12

                                    27

                                    79

                                    85

                                    Forrás: Eurostat, az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek.

               4.3.3.   Az érintett országokból érkező behozatal árai és áralákínálás

                     (209)

                     A Bizottság a behozatal árait az Eurostat Comext adatbázisának adatai alapján határozta meg.

                     (210)

                     A felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából érkező behozatalának átlagára 2017-ben meredeken emelkedett, majd 2018-ban 74 százalékponttal esett. Összességében a kínai ár 6 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Oroszország esetében ellentétes irányú tendencia figyelhető meg: a 2016–2017 közötti időszak mérsékeltebb árszintjét a figyelembe vett időszakban 9 %-os emelkedés követte.

                        4. táblázat

                        Importárak (EUR/tonna)

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Importár – Kína

                                 1 319

                                 1 317

                                 2 086

                                 1 109

                                 1 234

                                 Index (2015 = 100)

                                    100

                                    100

                                    158

                                    84

                                    94

                                 Importár – Oroszország

                                 1 113

                                 764

                                 770

                                 1 175

                                 1 211

                                 Index (2015 = 100)

                                    100

                                    69

                                    69

                                    106

                                    109

                                    Forrás: Eurostat, 75 %-os szilíciumtartalomnak megfelelő kiigazítással (*) ()

                     (211)

                     A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:

                     (212)

                     a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán a független vevők felé a felülvizsgálat tárgyát képező termékre vonatkozóan felszámított értékesítési ár gyártelepi szintre átszámított súlyozott átlagát; valamint

                     (213)

                     a Kínából és Oroszországból behozott, felülvizsgálat tárgyát képező termék Eurostat szerinti, utólagosan kirakodás utáni árra átszámított és a hagyományos vámokkal és a behozatalt követő költségekkel megnövelt CIF-árait.

                     (214)

                     A Bizottság az összehasonlítás eredményét az uniós gazdasági ágazat felülvizsgálati időszak alatti árainak százalékában fejezte ki.

                     (215)

                     Az összehasonlítás az Oroszországból érkező behozatal tekintetében a felülvizsgálati időszak alatt 1,0 %-os átlagos alákínálási különbözetet mutatott az uniós piacon.

                     (216)

                     A Kínából érkező behozatal árai nem kínáltak alá az uniós piac árainak, hanem 0,4 %-kal magasabbak voltak azoknál. Az egyéb harmadik országokba irányuló kínai export árai (95) azonban 1,7 %-kal alákínáltak az uniós piacnak.

                     (217)

                     Az intézkedések hatályvesztése esetén az uniós piac egyaránt vonzóvá válna az oroszországi és a kínai exportáló gyártók számára, mivel az Unió árszintje magasabb, mint az említett országok egyéb exportpiacain. E vonzerő arra ösztönözné az oroszországi és kínai exportőröket, hogy továbbra is dömpingáron exportáljanak az uniós piacra, és annak ellátásához (legalábbis részben) a szabad kapacitásukat használják ki. A behozatal emiatti növekedése már önmagában is leszorítaná az uniós árakat. Emellett az Unióba irányuló orosz export árai, valamint az egyéb harmadik országokba irányuló kínai export árai azt is jelzik, hogy a behozatal valószínűleg alákínálna az uniós gazdasági ágazat árainak.

                     (218)

                     Volumene nagyságánál fogva az orosz és a kínai behozatalnak jelentős árleszorító hatása lenne az uniós gazdasági ágazatra. Annak érdekében, hogy versenyben maradhasson az érintett országokból érkező olcsóbb árfekvésű behozatallal szemben, az uniós gazdasági ágazat valószínűleg kénytelen lenne elfogadni a piacvesztést, és/vagy arra kényszerülne, hogy piaci részesedését az árak mérséklésével próbálja megőrizni.

                     (219)

                     A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az Oroszországból és Kínából érkező behozatal valószínűleg az uniós gazdasági ágazat árai alá kínálna, vagy puszta nagyságánál és dömpingárainál fogva árlenyomást eredményezne az uniós piacon.

               4.4.   A Kínától és Oroszországtól eltérő harmadik országokból érkező behozatal

                     (220)

                     Az egyik exportőr azt állította, hogy az érintett országokból érkező behozatalt a Brazíliából, Egyiptomból, Malajziából és Norvégiából érkező behozatal váltotta fel.

                     (221)

                     A Kínától és Oroszországtól eltérő harmadik országokból érkező ferroszilícium-behozatal nagyrészt Norvégiából érkezett, ez az érintett országoktól eltérő országokból érkező behozatal 39 %-át tette ki a felülvizsgálati időszakban. Brazília, Egyiptom és Malajzia a felülvizsgálati időszak alatt a teljes behozatal 7 %-át, 5 %-át, illetve 11 %-át képviselte. Az exportőr azonban nem nyújtott arra vonatkozó bizonyítékot, hogy az említett behozatal dömpingáron érkezett volna az Unióba.

                     (222)

                     A harmadik országokból érkező behozatal együttes piaci részesedése a 2016–2017-ben megfigyelt enyhe átmeneti mérséklődés ellenére is állandó maradt a figyelembe vett időszakban, így az exportőr állítása erre az időszakra nem érvényes.

                        5. táblázat

                        A más harmadik országokból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 A Norvégiából érkező behozatal volumene (tonna)

                                 204 913

                                 144 649

                                 127 832

                                 208 628

                                 205 858

                                    Index (2015 = 100)

                                    100

                                    71

                                    62

                                    102

                                    100

                                 Norvégia piaci részesedése

                                 27,2 %

                                 25,0 %

                                 18,2 %

                                 26,9 %

                                 27,8 %

                                 A Malajziából érkező behozatal volumene (tonna)

                                 21 393

                                 12 311

                                 44 252

                                 53 037

                                 57 413

                                    Index (2015 = 100)

                                    100

                                    58

                                    207

                                    248

                                    268

                                 Malajzia piaci részesedése

                                 2,8 %

                                 2,1 %

                                 6,3 %

                                 6,8 %

                                 7,8 %

                                 Az Egyiptomból érkező behozatal volumene (tonna)

                                 26 398

                                 25 127

                                 39 836

                                 28 269

                                 24 277

                                    Index (2015 = 100)

                                    100

                                    95

                                    151

                                    107

                                    92

                                 Egyiptom piaci részesedése

                                 3,5 %

                                 4,3 %

                                 5,7 %

                                 3,6 %

                                 3,3 %

                                 Az Brazíliából érkező behozatal volumene (tonna)

                                 6 772

                                 13 813

                                 15 129

                                 35 731

                                 34 974

                                    Index (2015 = 100)

                                    100

                                    204

                                    223

                                    528

                                    516

                                 Brazília piaci részesedése

                                 0,9 %

                                 2,4 %

                                 2,2 %

                                 4,6 %

                                 4,7 %

                                 A más országokból érkező behozatal volumene (tonna)

                                 278 791

                                 180 972

                                 265 243

                                 233 305

                                 207 218

                                    Index (2015 = 100)

                                    100

                                    65

                                    95

                                    84

                                    74

                                 Az egyéb országok piaci részesedése

                                 37,1 %

                                 31,3 %

                                 37,9 %

                                 30,1 %

                                 28,0 %

                                 A harmadik országok teljes piaci részesedése az Unióban (Kína és Oroszország nélkül)

                                 71,6 %

                                 65,1 %

                                 70,3 %

                                 72,0 %

                                 71,6 %

                                    Index (2015 = 100)

                                    100

                                    91

                                    98

                                    101

                                    100

                                    Forrás: Eurostat, 75 %-os szilíciumtartalomnak megfelelő kiigazítással.

               4.5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

         4.5.1.   Általános megjegyzések

                     (223)

                     A dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

                     (224)

                     A Bizottság a (10) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének vizsgálatára mintavételt alkalmazott.

                     (225)

                     A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat az uniós gazdasági ágazat által benyújtott adatok alapján és a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött kérdőíveiben feltüntetett adatok alapján értékelte.

                     (226)

                     A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által a kitöltött kérdőíven közölt adatok alapján értékelte.

                     (227)

                     Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából.

                     (228)

                     A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés.

                     (229)

                     A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

               4.5.2.   Makrogazdasági mutatók

         4.5.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

                     (230)

                     Az uniós gazdasági ágazat termelése 2016-ban csökkent ugyan, a figyelembe vett időszakban 3 %-os bővülésre került sor.

                        6. táblázat

                        Uniós termelés

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Termelés (tonna)

                                 234 694

                                 212 803

                                 231 614

                                 234 691

                                 241 609

                                 Index (2015 = 100)

                                 100

                                 91

                                 99

                                 100

                                 103

                                    Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek.

                     (231)

                     A termelési kapacitás a figyelembe vett időszakban nem változott.

                        7. táblázat

                        Uniós termelési kapacitás

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Kapacitás (tonna)

                                 300 050

                                 286 050

                                 296 508

                                 301 918

                                 303 329

                                 Index (2015 = 100)

                                    100

                                    95

                                    99

                                    101

                                    101

                                    Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek.

                     (232)

                     A kapacitáskihasználás ugyanazt a tendenciát követte, mint a termelés, 2 %-kal, azaz 80 %-ra nőtt a figyelembe vett időszak alatt.

                        8. táblázat

                        Uniós kapacitáskihasználás

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Kapacitáskihasználás (%)

                                 78

                                 74

                                 78

                                 78

                                 80

                                 Index (2015 = 100)

                                    100

                                    95

                                    100

                                    99

                                    102

                                    Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek.

               4.5.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

                     (233)

                     Az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon független vevők részére végzett értékesítés volumene a figyelembe vett időszakban nem változott, és a felülvizsgálati időszakban is csak enyhe, 1 %-os csökkenést mutatott.

                        9. táblázat

                        Uniós értékesítési volumen

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Uniós értékesítési volumen

                                 207 224

                                 201 399

                                 206 574

                                 212 012

                                 204 878

                                 Index (2015 = 100)

                                    100

                                    97

                                    100

                                    102

                                    99

                                    Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek.

                     (234)

                     Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2016-ban hirtelen megnőtt, majd a felülvizsgálati időszakban a vizsgálati időszak elejéhez képest állandósult az elért 27,7 %-os szinten.

                        10. táblázat

                        Uniós piaci részesedés

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Az uniós ágazat piaci részesedése (%)

                                 27,6

                                 34,8 %

                                 29,5

                                 27,3

                                 27,7

                                 Index (2015 = 100)

                                    100

                                    126

                                    107

                                    99

                                    100

                                    Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek.

               4.5.2.3.   Növekedés

                     (235)

                     2015 és a vizsgálati időszak között az uniós felhasználás kismértékben, 2 %-kal csökkent, az uniós gazdasági ágazat értékesítése pedig 1 %-kal mérséklődött. Piaci részesedése tehát állandónak tekinthető.

               4.5.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

                     (236)

                     Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 2015 és 2018 között először 12 %-kal csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban 6 százalékponttal nőtt. Összességében az uniós gazdasági ágazatban 6 %-kal csökkent a foglalkoztatás a figyelembe vett időszakban. A foglalkoztatás felülvizsgálati időszak alatti hirtelen növekedése egy európai gyártó egy üzemének tulajdonítható, amely a felülvizsgálati időszakban kizárólag a felülvizsgálat tárgyát képező terméket gyártotta, így teljes munkaerejét ez kötötte le.

                        11. táblázat

                        Foglalkoztatás

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Foglalkoztatás teljes munkaidős egyenértékben

                                 842

                                 760

                                 743

                                 738

                                 795

                                 Index (2015 = 100)

                                    100

                                    90

                                    88

                                    88

                                    94

                                    Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek.

                     (237)

                     Az uniós gazdasági ágazat termelékenysége az egy teljes munkaidős egyenértékes munkavállaló által előállított termék tonnában kifejezett mennyisége alapján a 279 tonnás kiinduló értékhez képest 9 %-kal javult a figyelembe vett időszakban.

                        12. táblázat

                        Uniós termelékenység

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Termelékenység (tonna/TME)

                                 279

                                 280

                                 312

                                 318

                                 304

                                 Index (2015 = 100)

                                    100

                                    100

                                    112

                                    114

                                    109

                                    Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek.

               4.5.2.5.   A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól

                     (238)

                     A vizsgálat megállapította, hogy a Kínából és Oroszországból érkező dömpingelt behozatal folytatódott, továbbá a (155) és a (162) preambulumbekezdésben bemutatott dömpingkülönbözetek mértéke a csekély mértékű küszöbérték felett van.

                     (239)

                     A felülvizsgálat tárgyát képező termék az érintett országokból érkező behozatalának szintje ugyanakkor viszonylag mérsékelt (0,7 %) maradt a felülvizsgálati időszakban.

               4.5.3.   Mikrogazdasági mutatók

         4.5.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

                     (240)

                     Az uniós gazdasági ágazat független vevők részére végzett értékesítésének egységára a figyelembe vett időszakban 15 %-kal, azaz 1 338 EUR/tonnára nőtt. Az értékesítési ár növekedését az magyarázza, hogy az előállítási költség 20 %-kal, 1 250 EUR/tonnára nőtt.

                        13. táblázat

                        Egységár és egységköltség az uniós piacon

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Független vevők részére értékesített termékek uniós egységára (EUR/tonna)

                                 1 163

                                 905

                                 1 197

                                 1 414

                                 1 338

                                 Index (2015 = 100)

                                    100

                                    78

                                    103

                                    122

                                    115

                                 Uniós előállítási költség (EUR/tonna)

                                 1 042

                                 928

                                 1 056

                                 1 215

                                 1 250

                                 Index (2015 = 100)

                                    100

                                    89

                                    101

                                    117

                                    120

                                    Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek.

               4.5.3.2.   Munkaerőköltség

                     (241)

                     2015 és a felülvizsgálati időszak között az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség 41 %-kal nőtt amiatt, hogy ugyanebben az időszakban a teljes munkaerőköltség emelkedett, a foglalkoztatottak teljes munkaidős egyenértékben kifejezett száma pedig alacsonyabb volt.

                        14. táblázat

                        Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Munkaerőköltség (EUR/TME)

                                 30 078

                                 28 043

                                 35 183

                                 40 753

                                 42 269

                                 Index (2015 = 100)

                                    100

                                    93

                                    117

                                    135

                                    141

                                    Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek.
                                 TME = teljes munkaidős egyenérték.

               4.5.3.3.   Készletek

                     (242)

                     Az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje a figyelembe vett időszak során csökkent. 2016-ban meredeken, 59 %-kal visszaesett, majd a figyelembe vett időszak hátralévő részében nőtt, így a felülvizsgálati időszakban összességében 31 %-kal volt alacsonyabb a figyelembe vett időszak elejéhez képest.

                        15. táblázat

                        Készletek

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Zárókészletek (tonna)

                                 36 846

                                 14 975

                                 15 968

                                 22 625

                                 25 495

                                 Index (2015 = 100)

                                    100

                                    41

                                    43

                                    61

                                    69

                                    Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek.

               4.5.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

                     (243)

                     A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat nettó értékesítéseinek százalékos arányában kifejezett jövedelmezősége 2015 és a felülvizsgálati időszak között 10,7 %-ról 7,4 %-ra esett vissza.

                     (244)

                     A beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában meghatározott nyereségként kifejezett megtérülése nagyjából követte a nyereségességi tendenciát. A beruházások megtérülése a 2015. évi 93,2 %-os szintről a felülvizsgálati időszak alatt 54,9 %-ra esett vissza, ami a figyelembe vett időszak során 41 %-os csökkenésnek felelt meg.

                     (245)

                     A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A működési tevékenységekből származó nettó pénzforgalom a jövedelmezőség alakulását követte. Értéke 2015-ben mintegy 25 millió EUR, a felülvizsgálati időszakban már csak körülbelül 23 millió EUR volt, ami 8 %-os visszaesésnek felel meg.

                        16. táblázat

                        Jövedelmezőség és a beruházások megtérülése

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Az Unió jövedelmezősége (a nettó értékesítés %-ában)

                                 10,7 %

                                 –2,2  %

                                 10,9 %

                                 13,5 %

                                 7,4 %

                                 Index (2015 = 100)

                                    100

                                    –21

                                    102

                                    126

                                    69

                                 A beruházások megtérülése (a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség)

                                 93,2 %

                                 –16,8  %

                                 59,4 %

                                 83,3 %

                                 54,9 %

                                 Index (2015 = 100)

                                    100

                                    -18

                                    64

                                    89

                                    59

                                    Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek.

                        17. táblázat

                        Pénzforgalom

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Pénzforgalom (EUR)

                                 24 809 939

                                 10 679 967

                                 27 923 572

                                 35 928 315

                                 22 945 093

                                 Index (2015 = 100)

                                       100

                                       43

                                       113

                                       145

                                       92

                                    Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek

                     (246)

                     Az uniós gazdasági ágazatnak a hasonló termék gyártásába való éves beruházása ingadozott a figyelembe vett időszak alatt, azonban míg értéke 2015-ben mintegy 11 millió EUR, a felülvizsgálati időszakban már csak körülbelül 8 millió EUR volt, ami 25 %-os visszaesésnek felel meg.

                        18. táblázat

                        Beruházások

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Nettó beruházások (EUR)

                                 10 955 734

                                 3 836 877

                                 10 911 592

                                 6 226 775

                                 8 227 422

                                 Index (2015 = 100)

                                       100

                                       35

                                       100

                                       57

                                       75

                                    Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a kitöltött és ellenőrzött kérdőívek.

               4.6.   Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés

                     (247)

                     A vizsgálat rámutatott arra, hogy az olcsó dömpingelt termékek az érintett országokból érkező behozatala az előző hatályvesztési felülvizsgálatot követően tovább csökkent az uniós piacon. Ez az uniós gazdasági ágazatban lehetővé tette a termelés magas szintjét, a termelés és az értékesítés volumenének és piaci részesedésének állandó szinten tartását, valamint a viszonylag stabil általános pénzügyi helyzet elérését.

                     (248)

                     A vizsgált makro- és mikrogazdasági mutatók azt jelzik, hogy a dömpingellenes intézkedések részben elérték a kívánt eredményt, azaz megszüntették az uniós gyártókat ért károkat.

                     (249)

                     Az előzőekből következik, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében nem érte jelentős kár.

               5.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

                     (250)

                     A Bizottságnak a (247) preambulumbekezdésben foglalt következtetései szerint az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt nem érte jelentős kár. A Bizottság ezért az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a Kínából és Oroszországból érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődését eredményezi-e. A bemutatott tendenciák alapján úgy tűnik, hogy a dömpingellenes intézkedések részben elérték a kívánt eredményt, azaz megszüntették az uniós gyártókat ért károkat.

                     (251)

                     E tekintetben a Bizottság megvizsgálta az érintett országok termelési kapacitását és szabad kapacitását, az uniós piac vonzerejét és az érintett országokból érkező behozatal uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatását az intézkedések hatályvesztésének esetére.

               5.1.   Szabad gyártói/feldolgozói kapacitás

                     (252)

                     A (166) és (176) preambulumbekezdésben említett módon a kínai és az oroszországi exportőrök egyaránt jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, amelynek köszönhetően gyorsan meg tudják növelni kivitelüket. A szabad kapacitás a becslések szerint Kína esetében mintegy 6 531 000, Oroszország esetében 265 000 tonnát tesz ki, ami az uniós felhasználásnak körülbelül a kilencszerese.

                     (253)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően két oroszországi exportőr azt állította, hogy az oroszországi és a kínai exportőrök szabad kapacitásának összesítése félrevezető és torz számadatot eredményez.

                     (254)

                     Az állítások a tények tekintetében tévesek, mivel a Bizottság nem összesítette az oroszországi és a kínai exportőrök szabad kapacitását. A (250) preambulumbekezdésben említett módon a Bizottság külön értékelést végzett Kínára ((166) preambulumbekezdés) és Oroszországra ((176) preambulumbekezdés) vonatkozóan. A Bizottság Oroszország kapcsán azt állapította meg, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az oroszországi gyártók 265 000 tonnára becsült szabad kapacitása elegendő ahhoz, hogy dömpingelt ferroszilíciummal elárasszák az uniós piacot, amelynek felhasználása 740 144 tonna volt a felülvizsgálati időszak alatt.

                     (255)

                     A Bizottság ezért fenntartja azt a következtetését, hogy Oroszországban jelentős szabad kapacitás áll rendelkezésre, amely az intézkedések hatályvesztése esetén kihasználható az uniós piac ellátására. A Bizottság ennek megfelelően elutasítja az állítást.

               5.2.   Az uniós piac vonzereje

                     (256)

                     mivel az uniós piaci árak bizonyos harmadik országok piacaihoz képest jövedelmezőbbek, amint azt a (171) és (191) preambulumbekezdés leírja, valószínű, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a szóban forgó országokba exportált jelentős mennyiségeket átirányítják az uniós piacra.

                     (257)

                     Ezért intézkedések hiányában a kínai és az oroszországi exportáló gyártók valószínűleg mind a volumen, mind a piaci részesedés tekintetében erősíteni fogják jelenlétüket az uniós piacon, és dömpingáraikkal valószínűleg az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alá fognak kínálni, de legalábbis jelentős mértékű árnyomást fognak gyakorolni az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraira (lásd a (213)–(216) preambulumbekezdést).

                     (258)

                     Az exportőrök egyike azt állította, hogy az uniós piacon a kínai és az oroszországi behozatal korábbi részesedését más harmadik országok szerezték meg, ezért igen valószínűtlen, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az érintett országokból érkező behozatal hirtelen megnőne. Ugyanez az exportőr azt is állította, hogy az uniós piac kevésbé vonzó más harmadik országbeli piacokhoz képest, amelyeken stabil kapcsolatok épültek ki.

                     (259)

                     Ezzel szemben a vizsgálat kimutatta, hogy az érintett országok más exportpiacaihoz viszonyítva az uniós piac árai magasabbak. Ráadásul a kínai és oroszországi exportőrök az uniós piacon meglévő kis részesedésük ellenére is folytatták dömpingelést. Mindez Kína és Oroszország szabad kapacitásával együtt valószínűvé teszi, hogy az érintett országok dömpingáron exportált termékekkel növelnék jelenlétüket az uniós piacon, ezért a Bizottság elutasította az állítást.

               5.3.   Az érintett országokból érkező behozatal hatása az uniós gazdasági ágazat helyzetére az intézkedések hatályvesztése esetén

                     (260)

                     Az intézkedések hatályvesztése esetén az uniós piac vonzereje miatt az érintett országokból érkező behozatal várhatóan nőne (lásd a (254)–(257) preambulumbekezdést). A behozatal valószínűleg alákínálna az uniós gazdasági ágazat árainak, de legalábbis erőteljes leszorító hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazat kárt nem okozó árszintjére (lásd a (213)–(217) preambulumbekezdést).

                     (261)

                     Az exportőrök egyike azt állította, hogy az uniós felhasználás a feldolgozóipart képviselő acélágazat nagyobb kereslete miatt nőni fog. A kérelmező ennek az ellenkezőjét állította. Mindenesetre ha az uniós felhasználás a jövőben pozitív tendenciát követne is, az az intézkedések hatályvesztése esetén nem mérsékelné az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal káros hatását.

                     (262)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően két oroszországi exportáló gyártó azt állította, hogy a Bizottságnak Oroszország vonatkozásban hitelesebb bizonyítékokkal kellene alátámasztania a kár megismétlődésének valószínűségét, miután a dömping folytatódásával kapcsolatos következtetése az Unióba érkező elhanyagolható orosz behozatalon alapult. Az Eurostat statisztikai adatai szerint a felülvizsgálati időszakban 2 735 tonna ferroszilícium érkezett Oroszországból az Unióba, ami a teljes uniós felhasználás durván 0,4 %-ának felelt meg. (96)

                     (263)

                     A (192) preambulumbekezdésben kifejtett módon a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a behozatal szintje kellően reprezentatív annak megvizsgálásához, hogy a dömping folytatódott-e a felülvizsgálati időszakban. A Bizottság ezenkívül elemezte a harmadik országokba irányuló kivitellel összefüggő tendenciák alakulását, és arra a következtetésre jutott, hogy a harmadik országokba irányuló kivitelt az uniós piac árszintje és nagysága miatt valószínűleg átirányítanák az Unióba ((191)–(193) preambulumbekezdés). A Bizottság ezért nem ért egyet azzal, hogy a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetését ne alapozta volna megfelelően hiteles bizonyítékokra. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

               5.4.   A jelentős kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés

                     (264)

                     mivel valószínűleg hatalmas mennyiségű behozatal érkezne dömpingáron Kínából és Oroszországból, az uniós gazdasági ágazat kénytelen lenne jelentősen visszafogni termelését vagy csökkenteni árait. Az Oroszországból érkező behozatalt illetően az uniós gazdasági ágazatnak árat kellene csökkentenie, hogy azonos árszinten versenyezhessen. A Kínában rendelkezése álló szabad kapacitás olyan hatalmas mértékű, hogy az értékesítésben az Unió felé történő kisebb elmozdulás is kedvezőtlenül érintené az uniós gazdasági ágazatot, különösen azért, mert a más harmadik országokba irányuló kínai export alapján látható, hogy az exportőrök olyan szintre csökkenthetik az árakat, ahol azok alákínálnak az uniós gazdasági ágazat árainak. Az uniós gazdasági ágazat termelési volumenének vagy értékesítési árának csökkenése esetén az ágazat jövedelmezősége és más teljesítménymutatói is nagyon gyorsan romlanának.

                     (265)

                     Az érdekelt felek tájékoztatását követően két exportáló gyártó azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat figyelembe vett időszak alatti stabil, illetve pozitív teljesítménye miatt kevésbé valószínű, hogy a kár megismétlődne. Hasonlóképpen az európai ferroszilícium-ágazat jelenlegi helyzete az orosz kormány észrevétele szerint is kedvező és stabil.

                     (266)

                     A Bizottság vizsgálata valóban megerősítette, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt nem érte jelentős kár. Az Oroszországban rendelkezésre álló jelentős szabad kapacitás azonban veszélyezteti az uniós gazdasági ágazat helyzetét, mivel az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az kénytelen lenne csökkenteni a termelését vagy az árait. Az uniós piac vonzereje, amely jövedelmezőbb árszintet képvisel más exportpiacokhoz képest, ugyancsak erősíti annak az egyébként is nagy valószínűségét, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az oroszországi kivitel egy részét az Unióba irányítanák át. A két oroszországi exportáló gyártó nem vonultatott fel a Bizottság következtetéseit cáfoló érvet. Ezért az uniós gazdasági ágazatot érő jelentős kár jelenlegi hiánya nem elégséges érv, és abból nem lehet arra következtetni, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kár nem ismétlődne meg.

                     (267)

                     Az orosz kormány azt is állította, hogy az uniós piac nem vonzó az oroszországi gyártók számára, mivel azok a dömpingellenes intézkedések bevezetése óta már harmadik országbeli piacokra váltottak. Ezért az Unióba irányuló orosz ferroszilícium-export növekedése rendkívül valószínűtlen, mivel az oroszországi gyártók az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén sem lennének képesek jelentősen növelni az Unióba szállított mennyiséget.

                     (268)

                     A (191)–(193) preambulumbekezdésben kifejtett módon az uniós piac árszintje magasabb, ami a mérete mellett ugyancsak vonzóvá teszi az exportőrök számára. A más harmadik országokhoz képest az árak és a volumen tekintetében is meglévő potenciált figyelembe véve az orosz kormány állításával ellentétben nem feltételezhető, hogy az oroszországi exportőrök ne váltanának vissza az uniós piac ellátására, ha ettől értékesítésük és jövedelmezőségük növelését remélhetik. A Bizottság ezért fenntartja azt a következtetését, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az orosz exportot valószínűleg az uniós piacra irányítanák át.

                     (269)

                     Az orosz kormány aggályosnak tartotta azt is, hogy a Bizottság összevontan értékelte az Oroszországból és a Kínából érkező ferroszilícium-behozatal hatását annak ellenére, hogy a két országból érkező ferroszilícium-behozatal egymással ellentétes irányú tendenciát mutat.

                     (270)

                     Igaz ugyan, hogy a figyelembe vett időszakban voltak eltérések a két országból az Unióba érkező behozatalban, az orosz kormány azonban nem vonultatott fel olyan érvet, amely megmutatta volna, hogy ezek az eltérések miképpen érintenék az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén megismétlődő kárra vonatkozó megállapítást. Az előzőekben kifejtett módon a kár megismétlődésével kapcsolatos értékelés a jövőre vonatkozik, a vizsgálat pedig az uniós piac vonzereje és a két országban előállított volumen alapján kimutatta, hogy fennáll a kár megismétlődésének valószínűsége. A (252) preambulumbekezdésben jelzett módon a Bizottság a két országra vonatkozóan külön-külön értékelte a termelési kapacitást és az uniós piac vonzerejét. Arra a következtetésre, hogy a kár megismétlődése mindkét ország kapcsán valószínű, csak azt követően jutott, hogy mindkét ország esetében megállapította a jelentős szabad kapacitás meglétét, valamint azt, hogy az uniós piac vonzó az exportőreik számára. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

                     (271)

                     A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén a jelentős kár valószínűleg megismétlődik.

               6.   UNIÓS ÉRDEK

                     (272)

                     Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása a különböző szóba jöhető érdekek teljes körének értékelésén alapult. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére.

               6.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

                     (273)

                     A (262) preambulumbekezdésben említett módon a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazat helyzete valószínűleg jelentős mértékben romlana. Ennélfogva az uniós gazdasági ágazat számára az intézkedések fenntartása előnyös lenne, hiszen az uniós gyártók meg tudnák őrizni értékesítési volumenük, piaci részesedésük és jövedelmezőségük jelenlegi szintjét, valamint kedvező általános gazdasági helyzetüket. Az intézkedések megszüntetése ezzel szemben komoly veszélybe sodorná az uniós gazdasági ágazat életképességét, mivel valószínűleg dömpingáron és jelentős mennyiségben érkezne az Unió piacára átirányított kínai és orosz behozatal, és ez az uniós gazdasági ágazatot érő jelentős kár megismétlődését eredményezné.

                     (274)

                     Az exportőrök egyike arra kérte e Bizottságot, hogy Oroszország vonatkozásában legfeljebb két évre újítsa meg az intézkedéseket, hogy ezzel az uniós gazdasági ágazaton belül minden érdek megfelelő egyensúlyba kerülhessen. Az exportőr azonban nem vonultatott fel olyan további szempontot annak bemutatására, hogy a kétéves időszak során miképpen érhető el jobb egyensúly az Unión belüli érdekek között.

                     (275)

                     Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően két oroszországi exportáló gyártó ismét azt állította, hogy az intézkedés rövidebb időtartamra szóló megújítása lenne indokolt.

                     (276)

                     A Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete nem tekinthető kivételes körülménynek, ahogyan az sem, hogy az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár a felülvizsgálati időszak alatt. A Bizottság megállapította, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a kár megismétlődését eredményezné. Ezért a jelen ügyben nincs olyan körülmény, amely az uniós érdekekre tekintettel indokolná a rövidebb időtartamú megújítást.

               6.2.   A felhasználók érdeke

                     (277)

                     A korábbi hatályvesztési felülvizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy a felhasználókat nem érintené aránytalanul súlyosan az intézkedések esetleges megújítása.

                     (278)

                     A jelenlegi vizsgálat során egy felhasználó működött együtt, amely ellenezte a dömpingellenes intézkedések megújítását. Ez felhasználó azonban jelezte, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméket csak fűtőanyagként használja gyártási eljárása során. Tekintettel a felülvizsgálat tárgyát képező termék elenyésző szerepére a felhasználó költségszerkezetén belül, a Bizottság nem talált olyan bizonyítékot, amely indokolta volna, hogy a jelenlegi felülvizsgálat során módosítson az előző hatályvesztési felülvizsgálat következtetésén.

                     (279)

                     Ezenkívül az orosz kormány kifogásolta a Bizottság állítását, miszerint a ferroszilícium áremelkedése az uniós piacon nem okozna kárt a felhasználóknak. Az orosz kormány szerint a ferroszilíciumra vonatkozó dömpingellenes intézkedések fenntartása – figyelembe véve az acélipart érintő egyéb piacvédelmi intézkedéseket is – túlárazott és versenyképtelen fémipari termékek előállításához vezetne. Az orosz kormány nem támasztotta alá bizonyítékokkal ezt az állítást.

                     (280)

                     Tekintettel arra, hogy jelenleg is vannak hatályban dömpingellenes intézkedések, a Bizottság nem értett egyet azzal, hogy az intézkedések megújítása áremelkedéshez vezetne. Ezenfelül a dömpingellenes vámok célja, hogy tisztességes szintre kényszerítse a dömpingelt behozatal árait. Az esetleges áremelkedés tehát az érintett piacon nem túlárazott és versenyképtelen termékeket, hanem tisztességes versenyt eredményezne. A Bizottság ezért a következtetéseit cáfoló bizonyítékok hiányában elutasította az állítást.

                     (281)

                     Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a jelenleg hatályban lévő intézkedések nem voltak különösen negatív hatással a kiskereskedők pénzügyi helyzetére, és az intézkedések fenntartása nem érintené kedvezőtlenül őket.

               6.3.   Az importőrök érdeke

                     (282)

                     Minden ismert importőr tájékoztatást kapott a felülvizsgálat megindításáról. Négy importőr jelentkezett, azonban a felülvizsgálati időszakban egyikük sem importálta a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az érintett országokból.

                     (283)

                     Az importőrök egyike azonban beadványában ellenezte a Kínából származó termékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések megújítását. Az importőr állítása szerint a kínai ferroszilícium drágább lett, mint az Unióban előállított hasonló termék, az uniós gazdasági ágazat szerkezete az eredeti vizsgálat óta módosult, továbbá nem helyénvaló, hogy a jelenlegi vizsgálat hatálya az alacsony szilíciumtartalmú ferroszilíciumra is kiterjed, miután ez az érintett országoktól eltérő harmadik országokból származó ferroszilíciumra vonatkozó újabb dömpingellenes vizsgálatok esetében sincs így.

                     (284)

                     A Kínából érkező behozatal CIF paritáson számított átlagos ára a felülvizsgálati időszak alatt 1 234 EUR/tonna, míg az uniós ár 1 338 EUR/tonna volt. A Bizottság megállapította, hogy a Kínából érkező behozatal ára 2017 második félévében 75,5 %-kal emelkedett, és a csúcsot 2017 decemberében érte el (2 005 USD/tonna) (97), miután egyes kínai gyártóüzemeket környezetvédelmi okokból be kellett zárni. A fontos Ninghszia területen a hatóságok 2017 végén környezetvédelmi okokból leállították a ferroszilícium-gyártást. A termelés újraindítását követően a ferroszilícium ára gyors csökkenésnek indult: négy hónap múlva (2018 áprilisában) 1 387,5 USD/tonna (–31 %), a felülvizsgálati időszak végén (2019 márciusában) pedig csupán 1 195 USD/tonna volt (–40 %). A Bizottság ezért elutasította a vállalat állítását, miszerint a kínai ferroszilícium drágább volt az uniós hasonló terméknél, mert az állításban említett emelkedés hirtelen, átmeneti és időben korlátozott volt.

                     (285)

                     Azt az állítást illetően, hogy az uniós gazdasági ágazat szerkezete megváltozott volna az eredeti vizsgálat óta, a vizsgálat megállapította, hogy ha történtek is változások az uniós gazdasági ágazat szerkezetében, a Bizottság ténymegállapításai aktuális adatokon alapulnak, és a ferroszilícium teljes uniós termelésének több mint 90 %-ára érvényesek. Ezenfelül az importőr nem indokolta érdemben, hogy az uniós gazdasági ágazat szerkezete miért és hogyan érintené a hatályban levő intézkedéseket. Ennek alapján a Bizottság elutasította az állítást.

                     (286)

                     Az alacsony szilíciumtartalmú ferroszilícium figyelembevételét illetően a jelenlegi vizsgálat termékkör azonos az eredeti felülvizsgálat termékkörével. A Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is gyártja az említett terméktípust. Az, hogy más dömpingellenes vizsgálatok nem pontosan ugyanazokat a termékeket érintik, mint a jelenlegi felülvizsgálat, nem változtat a Bizottság által a jelenlegi vizsgálat során a dömping folytatódására és a felülvizsgálat tárgyát képező termék kapcsán a kár megismétlődésére vonatkozóan tett ténymegállapításokon.

                     (287)

                     Az előző hatályvesztési felülvizsgálat során a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az importőrök könnyen vásárolhatnak a piacon jelenleg rendelkezésre álló különböző forrásokból, különösen a termékeiket nem dömpingelt árakon értékesítő uniós gazdasági ágazattól, valamint a főbb harmadik országok exportőreitől. A Bizottság a jelen felülvizsgálat során nem tárt fel az említett következtetésnek ellentmondó bizonyítékot. Ezért arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartása nem lenne aránytalan.

               6.4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

                     (288)

                     A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem szól uniós érdekből fakadó kényszerítő ok a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatala elleni meglévő intézkedések fenntartása ellen. Az intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná, ugyanakkor nem rontana az uniós felhasználók és importőrök helyzetén.

               7.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

                     (289)

                     A dömping folytatódásával vagy megismétlődésével, a kár megismétlődésével és az uniós érdekkel kapcsolatban levont bizottsági következtetések alapján a Kínából és Oroszországból származó ferroszilíciumra vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

                     (290)

                     Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javaslatot kívánt tenni a meglévő intézkedések fenntartására. A Bizottság a végső tájékoztatás kiegészítését átadta az oroszországi exportáló gyártóknak. Az érdekelt felek időt kaptak arra is, hogy a tájékoztatást követően észrevételeket fogalmazzanak meg, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. A beadványokat és észrevételeket a Bizottság megfelelő módon figyelembe vette.

                     (291)

                     Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet (98) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatláb egy százalékponttal megnövelt értékének megfelelő késedelmi kamat fizetendő.

                     (292)

                     Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével. Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság kedvező véleményt nyilvánított,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk

               (1)   a Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó, jelenleg a 7202 21 00, 7202 29 10 és 7202 29 90 KN-kód alá sorolt ferroszilícium behozatalára.

               (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

                           Ország

                           Vállalat

                           Végleges vám

                           TARIC
                           -kiegészítő kód

                           Kínai Népköztársaság

                           Erdos Xijin Kuangye Co. Ltd., Qipanjing Industry Park

                           15,6 %

                           A829

                           Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd., Xicha Villa

                           29,0 %

                           A830

                           Minden más vállalat

                           31,2 %

                           A999

                           Oroszországi Föderáció

                           Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk

                           17,8 %

                           A835

                           Minden más vállalat

                           22,7 %

                           A999

               (3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

            2. cikk
            Az 1. cikk (2) bekezdését módosítani lehet olyan új exportáló gyártó felvétele, valamint e gyártóra az eredeti vizsgálat mintájában nem szereplő, együttműködő vállalatokra alkalmazandó megfelelő dömpingellenes vámtétel súlyozott átlagának alkalmazása céljából, amennyiben a Kínában vagy Oroszországban található új exportáló gyártó kielégítően bizonyítja a Bizottság felé az alábbiakat:

                        a)

                        2005. október 1. és 2006. szeptember 30. között (az eredeti vizsgálati időszakban) nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében leírt terméket;

                        b)

                        nem áll kapcsolatban olyan, Kínában vagy Oroszországban működő exportőrrel vagy gyártóval, amely az e rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozik, valamint

                        c)

                        az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakának végét követően exportálta ténylegesen az Unióba a felülvizsgálat tárgyát képező terméket vagy vállalt visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportjára.

            3. cikk
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2020. június 30-án.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

            (2)  A Bizottság 360/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. április 9.) a Kínai Népköztársaságból és Oroszországból származó ferroszilícium behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 107., 2014.4.10., 13. o.).

            (3)  Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről (HL C 243., 2018.7.11., 8. o.).

            (4)  Értesítés az Oroszországból és a Kínai Népköztársaságból származó ferroszilícium behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 123., 2019.4.2., 9. o.).

            (5)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól, 2017. december 20., SWD(2017) 483 final/2.

            (6)  Metal Expert LLC: https://metalexpert.com/en/index.html

            (7)  Az AlloyConsult jelentése: www.alloyconsult.com

            (8)  Analysis of State-induced Market-Distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon Industries – Ferroalloy Focus [Elemzés az állam által a kínai ferroötvözet- és szilíciumágazatban előidézett piactorzulásokról, különös tekintettel a ferroötvözetekre] (a felülvizsgálati kérelem 4. melléklete), 7. fejezet, 173. o.

            (9)  A jelentés 2. fejezete, 6–7. o.

            (10)  Uo., 2. fejezet, 10. o.

            (11)  http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law.

            (12)  A jelentés 2. fejezete, 20-21. o.

            (13)  Uo., 3. fejezet, 41. és 73–74. o.

            (14)  Uo., 6. fejezet, 120–121. o.

            (15)  Uo., 6. fejezet, 122–135. o.

            (16)  Uo., 7. fejezet, 167–168. o.

            (17)  Uo., 8. fejezet, 169–170. és 200–201. o.

            (18)  Uo., 2. fejezet, 15–16. o.; 4. fejezet, 50. és 84. o.; 5. fejezet, 108–109. o.

            (19)  Uo., 3. fejezet, 22–24. o.; 5. fejezet, 97–108. o.

            (20)  Uo., 5. fejezet, 104-9. o.

            (21)  Felülvizsgálati kérelem, 38. o., a kérelmező a frissített számadatokat elhelyezte az aktában.

            (22)  A jelentés 5. fejezete, 100-1. o.

            (23)  Uo., 2. fejezet, 26. o.

            (24)  Uo., 2. fejezet, 31-2. o.

            (25)  https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40J

            (26)  Analysis of State-induced Market-Distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon Industries – Ferroalloy Focus [Elemzés az állam által a kínai ferroötvözet- és szilíciumágazatban előidézett piactorzulásokról, különös tekintettel a ferroötvözetekre] (a felülvizsgálati kérelem 4. melléklete), 2.5. fejezet, 43. o.

            (27)  A jelentés 14.1–14.3. fejezete.

            (28)  Uo., 4. fejezet, 41–42. és 83. o.

            (29)  http://www.miit.gov.cn/n1146285/n1146352/n3054355/n3057292/n3057296/c3645437/part/3645438.doc

            (30)  Uo., az acélágazatról szóló 14., az alumíniumról szóló 15., a vegyipari ágazatról szóló 16., valamint a nyersanyagokról szóló 12. fejezet.

            (31)  Az ásványi erőforrásokra vonatkozó tizenharmadik ötéves terv, I-1. szakasz.

            (32)  A Kínai Villamosenergia-tanács honlapja: http://www.cec.org.cn/xiangguanhangye/2017-01-13/163701.html
         (legutóbbi hozzáférés: 2017. október 12.).

            (33)  Az OECD 2017. évi adatai az exportkorlátozásokról: https://www.compareyourcountry.org/trade-in-raw-materials
         (legutóbbi hozzáférés: 2019. október 8.).

            (34)  Analysis of State-induced Market-Distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon Industries – Ferroalloy Focus [Elemzés az állam által a kínai ferroötvözet- és szilíciumágazatban előidézett piactorzulásokról, különös tekintettel a ferroötvözetekre] (a felülvizsgálati kérelem 4. melléklete), 5.6. fejezet, 153. o.

            (35)  Uo., 4.5. fejezet, 136. o.

            (36)  Uo., 4.5. fejezet, 136. o.

            (37)  Uo., 4.5. fejezet, 136. o.

            (38)  A jelentés 6. fejezete, 138-149. o.

            (39)  Uo., 9. fejezet, 216. o.

            (40)  Uo., 9. fejezet, 213-215. o.

            (41)  Uo., 9. fejezet, 209-211. o.

            (42)  Analysis of State-induced Market-Distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon Industries – Ferroalloy Focus [Elemzés az állam által a kínai ferroötvözet- és szilíciumágazatban előidézett piactorzulásokról, különös tekintettel a ferroötvözetekre] (a felülvizsgálati kérelem 4. melléklete), 5.4. fejezet.

            (43)  A jelentés 13. fejezete, 332-337. o.

            (44)  Uo., 13. fejezet, 336. o.

            (45)  Uo., 13. fejezet, 337-341. o.

            (46)  Analysis of State-induced Market-Distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon Industries – Ferroalloy Focus [Elemzés az állam által a kínai ferroötvözet- és szilíciumágazatban előidézett piactorzulásokról, különös tekintettel a ferroötvözetekre] (a felülvizsgálati kérelem 4. melléklete), 5.5. fejezet, 157. o.

            (47)  A jelentés 6. fejezete, 114-117. o.

            (48)  Uo., 6. fejezet, 119. o.

            (49)  Uo., 6. fejezet, 120. o.

            (50)  Uo., 6. fejezet, 121–122., 126–128. és 133–135. o.

            (51)  Ugyanott.

            (52)  A jelentés 14. fejezete, 362–363. o., amely felsorolja az uniós piacvédelmi vizsgálatokat (a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékeket és a Kínai Népköztársaságból származó egyes szerves bevonatú acéltermékeket érintően) és az ausztrál, kanadai, indiai és egyesült államokbeli hatóságok által lefolytatott piacvédelmi vizsgálatokat.

            (53)  Uo., 6. fejezet, 127. o., különösen az IMF becslése kapcsán.

            (54)  Analysis of State-induced Market-Distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon Industries – Ferroalloy Focus [Elemzés az állam által a kínai ferroötvözet- és szilíciumágazatban előidézett piactorzulásokról, különös tekintettel a ferroötvözetekre] (a felülvizsgálati kérelem 4. melléklete), 5.3. fejezet, 148. o.

            (55)  Uo., 6.2.2.2. fejezet, 166. o.

            (56)  Uo., 5.7. fejezet, 158. o.

            (57)  Uo., 5.7. fejezet, 153. o.

            (58)  Uo., 3.2.2. fejezet, 89. o.

            (59)  Uo., 3.4.3. fejezet, 116. o.

            (60)  Uo., 3.4.1. fejezet, 112. o.

            (61)  Uo., 5,4. fejezet, 151. o.

            (62)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (A Világbank nyílt hozzáférésű adatai – közepes jövedelmű országok, felső sáv): https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

            (63)  Ha egyetlen hasonló fejlettségű országban sem folyik a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítása, mérlegelhető valamely más termék előállítása a felülvizsgálat tárgyát képező termék általános kategóriájában és/vagy ágazatában.

            (64)  Forrás: a Bureau van Dijk Orbis-adatbázisa (https://orbis.bvdinfo.com/version-2019228/home.serv?product=OrbisNeo).

            (65)  Egy hasonló brazíliai termék alapján végül azonos költség és dömpingkülönbözet adódna.

            (66)  A törökországi importárak alapján, lásd a (137) preambulumbekezdést.

            (67)  Lásd a (139) preambulumbekezdést.

            (68)  Ugyanott.

            (69)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/755 rendelete (2015. április 29.) az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 123., 2015.5.19., 33. o.).

            (70)  Megtekinthető a következő internetcímen: https://qdd.oecd.org/subject.aspx?Subject=ExportRestrictions_IndustrialRawMaterials
         (legutóbbi hozzáférés: 2020. január 22.).

            (71)  A Globális Kereskedelmi Atlasz a brazíliai importot FOB-szinten tartalmazza.

            (72)  https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee.

            (73)  Megtekinthető a következő internetcímen: https://ilostat.ilo.org/ (legutóbbi hozzáférés: 2019. július 4.).

            (74)  Megtekinthető a következő internetcímen: https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee (legutóbbi hozzáférés: 2019. július 4.).

            (75)  Megtekinthető a következő internetcímen: http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/tarifas-aplicadas-a-clientes-atendidos-em-alta-e-media-tensao-(grupo-a) (legutóbbi hozzáférés: 2019. április 10.).

            (76)  Megtekinthető a következő internetcímen: http://www.aneel.gov.br/a-aneel (legutóbbi hozzáférés: 2019. április 10.).

            (77)  Megtekinthető a következő internetcímen: http://www.aneel.gov.br/bandeiras-tarifarias (legutóbbi hozzáférés: 2019. április 10.).

            (78)  Megtekinthető a következő internetcímen: http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/bandeira-tarifaria (legutóbbi hozzáférés: 2019. április 10.).

            (79)  A szegmens szerinti bontásban a ferroszilíciumra vonatkozó 2018. évi adatok a 67. oldalon találhatók: http://www.ferbasa.com.br/default_pt.asp?idioma=0&conta=28

            (80)  A 7. kiegészítő melléklet (Értékesítési, általános és igazgatási költségek, 80. o.) említi, ideértve továbbá a 2017. évi éves jelentés 9. kiegészítő mellékletében említett egyéb működési bevételeket és ráfordításokat (81. o.), valamint a 10. kiegészítő mellékletben említett egyéb pénzügyi bevételeket és ráfordításokat (81. o.) is.

            (81)  A 2017. évi éves jelentésben foglalt konszolidált eredménykimutatás említi (45. o.).

            (82)  A felülvizsgálati kérelem G. melléklete.

            (83)  A Metal Expert független vas- és acélipari ár-, hír-, adat-, elemzés- és konferenciaszolgáltató: https://metalexpert.com/en/index.html

            (84)  A Metal Expert által a kérelmező megbízásából szolgáltatott információk.

            (85)  11. melléklet. Forrása az AlloyConsult, amely a piachoz kapcsolódó tanácsadási szolgáltatásokat nyújt

            (86)  T19.005064. sz.

            (87)  Felülvizsgálati kérelem, 5. fejezet, 12. és 15. ábra, 40. és 43. o.

            (88)  Uo., 5. fejezet, 12. ábra, 40. o.; a kérelmező 2019.10.3.-i beadványa (t19.005064).

            (89)  https://asia.nikkei.com/Business/Malaysia-emerging-as-major-production-center-for-ferroalloys

            (90)  Eurostat: http://comext.eurostat.ec.europa.eu/Analytical.html, felhasználói útmutató:https://ec.europa.eu/eurostat/web/international-trade-in-goods/data/focus-on-comext

            (91)  Számítás a Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA) adatbázisából származó adatok alapján.

            (92)  https://www.metalbulletin.com/events/download.ashx/document/speaker/8479/a0ID000000ZP1j5MAD/Presentation

            (93)  11. melléklet. Forrása az AlloyConsult, amely a ferroötvözet piachoz kapcsolódó tanácsadási szolgáltatásokat nyújt.

            (94)  Forrás: A kérelmező adatai.

            (*1)  A Bizottság első lépésben lekérdezte az Eurostat behozatali adatbázisából a jelen felülvizsgálattal érintett három KN-kódhoz tartozó behozatali volumeneket, majd a 7202 29 10 és 7202 29 90 KN-kód adatait a 7202 21 00 KN-kódhoz tartozó szilíciumtartalomnak (75 %) megfelelően kiigazította. Az átlagérték kiszámításához a Bizottság összesítette és súlyozta az említett KN-kódokra vonatkozó behozatali volumeneket.

            (*2)  Ahogy a behozatali volumenek esetében is, a Bizottság első lépésben lekérdezte az Eurostat behozatali adatbázisából a jelen felülvizsgálattal érintett három KN-kódhoz tartozó importárakat, majd a 7202 29 10 és 7202 29 90 KN-kód adatait a 7202 21 00 KN-kódhoz tartozó szilíciumtartalomnak (75 %) megfelelően kiigazította. Az átlagérték kiszámításához a Bizottság összesítette és súlyozta az említett három KN-kódra vonatkozó importáradatokat.

            (95)  A Globális Kereskedelmi Atlasz exportadatai.

            (96)  (44) preambulumbekezdés.

            (97)  Az ár 2017 júliusában 1 142,5 USD/tonna volt.

            (98)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).