title: A Tanács 1105/2010/EU végrehajtási rendelete ( 2010. november 29. ) a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint a Koreai Köztársaságból és Tajvanról származó nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalára vonatkozó eljárás megszűntetéséről

text:
               1.12.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 315/1

         A TANÁCS 1105/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2010. november 29.)
   a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint a Koreai Köztársaságból és Tajvanról származó nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalára vonatkozó eljárás megszűntetéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottságnak (a továbbiakban: a Bizottság) a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,
   mivel:
   1.   AZ ELJÁRÁS

   1.1.   Ideiglenes intézkedések

               (1)

               A Bizottság 478/2010/EU rendeletében (2) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalára. A Koreai Köztársaságból (a továbbiakban: Korea) és Tajvanról származó nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalára nem rendeltek el ideiglenes intézkedéseket.

               (2)

               Az eljárás megindítására a European Man-made Fibres Association (CIRFS, Szintetikus Szálak Európai Szövetsége; a továbbiakban: a panaszos) által 2009. július 27-én benyújtott panasz eredményeként került sor a nagy szakítószilárdságú poliészterszál uniós gyártásának jelentős részét – ebben az esetben több mint 60 %-át – képviselő gyártók nevében.

               (3)

               Az ideiglenes rendelet (15) preambulumbekezdésében meghatározottak szerint a dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2008. július 1. és 2009. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2005 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

         1.2.   A további eljárás

               (4)

               Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: az ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. A Bizottság folytatta minden olyan információ összegyűjtését és ellenőrzését, amelyet szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához. Az érdekelt felek által szóban és írásban előterjesztett észrevételeket megvizsgálta, és az indokolt esetekben az ideiglenes megállapításokat ezeknek megfelelően módosította.

               (5)

               Az uniós érdekek szempontjaira vonatkozóan az alábbi vállalatoknál tettek további ellenőrző látogatásokat:
               Uniós felhasználók

                           —

                           Continental AG,

                           —

                           Oppermann Automotive Webbing GmbH,

                           —

                           Katradis Marine Ropes Industry S.A.,

                           —

                           Mehler Texnologies GmbH,

                           —

                           E. Oppermann GmbH,

                           —

                           Oppermann Industrial Webbing s.r.o.,

                           —

                           Contitech Transportbandsysteme GmbH.

               (6)

               Az egyik érdekelt fél meghallgatást, valamint a meghallgató tisztviselő közbenjárását kérte. Ezt a kérelmet az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően nyújtották be. A meghallgatásra a meghallgató tisztségviselő jelenlétében került sor.

               (7)

               Minden fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Kínából származó nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalára végleges dömpingellenes vámok kivetését, valamint az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánták javasolni (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, melyen belül e nyilvánosságra hozatalt követően ismertethették álláspontjukat.

         2.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

               (8)

               Az érintett termék a jelenleg az 5402 20 00 KN-kód alá besorolt, a Kínából, Koreából és Tajvanról származó (a varrócérnától különböző), nagy szakítószilárdságú, kiskereskedelmi kiszerelésben nem értékesített poliészterszál, beleértve a 67 decitexnél finomabb monofil szálat is (a továbbiakban: az érintett termék).

               (9)

               Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik érintett fél azt állította, hogy a Bizottság nem foglalkozott a gumiabroncsgyártásban használt, úgynevezett „High Modulus Low Shrinkage” (a továbbiakban: HMLS) fonal és a többi fonalfajta között fennálló eltérésekkel, mivel e fonalfajta a vevő által megszabott HMLS-előírások jóváhagyását megelőzően hosszadalmas és költséges műszaki vizsgálatokat igényel. Az említett fél állítása szerint ezenkívül nem egyértelmű, hogy mely tényezők játszanak szerepet a termékazonosság fennállásának ideiglenes megállapításánál. Egy másik fél érvelése szerint a HMLS fonal a többi fonalfajtától eltérő költségszerkezettel rendelkezik.

               (10)

               Ezen állításokra válaszul elsőként azt kell megjegyezni, hogy az érintett terméket számos különféle alkalmazásban használják, így például gumiabroncsok megerősítésére, széles méretű szövetek, biztonsági övek, légzsákok, kötelek és hálók előállítására és számos más ipari alkalmazásra. A terméknek tehát sok különféle alkalmazása van, és következésképpen számos különböző fajta és előírás létezik.

               (11)

               Az alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságok voltak azok a fő kritériumok, amelyek alapján megállapítást nyert, hogy a HMLS fonal és az egyéb fonaltípusok azonos terméknek minősülnek. Valójában az ideiglenes rendelet (19) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a vizsgálat kimutatta, hogy annak ellenére, hogy a HMLS fonal rendelkezik bizonyos megkülönböztető jellemzőkkel az egyéb nagy szakítószilárdságú fonalakhoz képest (pl. modulus, zsugorodás, szakítószilárdság, fáradási szilárdság), az érintett termék különböző típusainak alapvető fizikai és kémiai tulajdonságai megegyeznek. Ezért ezek a termékek azonos terméknek minősülnek.

               (12)

               Az eltérő költségszerkezetre vonatkozó állításokkal kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy ez önmagában nem számít döntő szempontnak annak meghatározásakor, hogy a HMLS fonal az egyéb nagy szakítószilárdságú fonalaktól elkülönülő egyedi terméknek minősül-e. A költségekben, árakban és a gyártási folyamatban meglévő eltérések önmagukban nem indokolják, hogy egy adott terméktípust, pl. a HMLS-t eltérő terméknek minősítsenek, amíg az a többi terméktípussal megegyező alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik.

               (13)

               Ezért a HMLS kizárását a vizsgálat hatálya alól nem tekintették indokoltnak, következésképpen az erre vonatkozó kéréseket el kellett utasítani.

               (14)

               Az érintett termékre és a hasonló termékre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (16)–(20) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         3.   DÖMPING

   3.1.   Tajvan

   3.1.1.   Rendes érték

               (15)

               Az egyik tajvani exportáló gyártó olyan bizonyítékkal szolgált, amely igazolta, hogy a nagy szakítószilárdságú fonalak előállításához általa vásárolt fő nyersanyagok – a tisztított tereftálsav (PTA) és a monoetilén-glikol (MEG) – ára megváltozott a vizsgálati időszak alatt. Különösen arra derült fény, hogy a beszerzési árak drasztikus visszaesésére elsősorban 2008. utolsó negyedévében került sor. Ezért kérte, hogy vegyék ezt figyelembe a rendes értékek meghatározásánál a rendes érték és a kiviteli ár hitelt érdemlő összehasonlításának biztosítása érdekében.

               (16)

               A (18) preambulumbekezdés megállapításai az exportőr által benyújtott, és az ellenőrző látogatások során ellenőrzött adatok igen részletes elemzése eredményeként jöttek létre. Ezért úgy vélték, hogy ebben az esetben a nyersanyagárak változásának figyelembevétele érdekében indokolt rendes értékeket megállapítani a vizsgálati időszak bizonyos szakaszaira.

               (17)

               Az ideiglenes rendelkezés (86) és (87) preambulumbekezdésében leírt módszerekre vonatkozóan egyéb észrevétel nem érkezett. A tajvani exportáló gyártókra vonatkozó rendes érték meghatározásához alkalmazott módszer megerősítést nyerhet.

         3.1.2.   Kiviteli ár

               (18)

               A vizsgálat kimutatta, hogy a fenti (15) preambulumbekezdésben említett tajvani gyártó a vizsgálati időszak első felében értékesített nagyobb mennyiségi árut az Unió piacára, amikor a nyersanyagárak alacsonyabbak voltak. Ezt a megállapítást a fenti (16) preambulumbekezdés tartalmának fényében is vizsgálni kell.

               (19)

               A kiviteli árra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (88) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         3.1.3.   Összehasonlítás

               (20)

               A rendes érték és a kiviteli ár megállapítása a fent kifejtettek szerint történt. Az említett gyártóra vonatkozóan így megállapított rendes értéket és kiviteli árat a lehető legrövidebb időközönként összehasonlították az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevétele érdekében. Mindez az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének a rendelkezéseivel összhangban történt.

               (21)

               A tajvani exportáló gyártókra vonatkozó rendes érték és kiviteli ár összehasonlításával kapcsolatos egyéb észrevétel nem érkezett. Így az ideiglenes rendelet (89) preambulumbekezdése megerősítést nyerhet.

         3.1.4.   Dömpingkülönbözet

               (22)

               Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (92) preambulumbekezdésében arra a következtetésre jutottak, hogy Tajvan esetében az országos dömpingkülönbözet elhanyagolható volt. A fenti (15) preambulumbekezdésben említett tajvani gyártóra megállapított végleges dömpingkülönbözet jelenleg a de minimis küszöbérték alatt van. Így következésképpen megerősítést nyert, hogy a végleges dömpingkülönbözet országos szintje Tajvan esetében elhanyagolható.

         3.2.   Kína

   3.2.1.   Piacgazdasági elbánás

               (23)

               Emlékeztetni kell arra, hogy tizenegy kínai exportáló gyártó jelentkezett. Ezen vállalatok az érintett termék Unió piacára irányuló kivitelének 100 %-át képviselték a vizsgálati időszak alatt. A Kínára vonatkozó dömping megállapításához kiválasztottak egy három exportáló gyártóból vagy kapcsolt vállalatcsoportból álló mintát a legnagyobb kiviteli mennyiség alapján. A mintában szereplő három exportáló gyártó kérte a piacgazdasági elbánást, de erre csak egyiküket találták jogosultnak.

               (24)

               A piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapítások közzétételét követően az a két exportáló gyártó, amely nem kapott piacgazdasági elbánást, az alábbiakban összefoglalt észrevételeket nyújtotta be.

               (25)

               Az első exportáló gyártó az üzleti tevékenységében alkalmazott korlátozó záradékra, a számviteli nyilvántartásában felmerült problémákra, valamint bizonyos eszköz kifizetési nehézségekre – pl. földhasználati jogok – vonatkozóan nyújtott be észrevételeket.

               (26)

               Ez az exportáló gyártó elismerte, hogy az alapszabályában valóban létezik egy korlátozó záradék. Állítása szerint ez már semmilyen joghatást nem gyakorol a tevékenységére, de állítását semmivel nem támasztotta alá. Hasonlóképpen a számviteli problémákat illetően a vállalat elismerte a számviteli nyilvántartások és az auditált pénzügyi kimutatások között meglévő eltéréseket, de azt állította, hogy ezek csak apró eltérések voltak, és a vizsgálat alatt magyarázatot adtak rájuk. Tisztázni kell, hogy az említett vállalatnál felmerült számviteli problémák, amelyek a piacgazdasági elbánás elutasításához vezettek, nem kicsik, hanem jelentősek voltak, amelyek elsősorban egyes eszközök könyvelésére, valamint a helyszíni ellenőrzés során átadott egyes főkönyvek és dokumentumok között talált eltérésekre vonatkoztak.

               (27)

               A második exportáló gyártó elsősorban a jegyzett tőke befizetésére, az üzleti tevékenységében alkalmazott korlátozó záradékra és a földhasználati jogok megszerzésére vonatkozó megállapításokkal kapcsolatban nyújtott be észrevételeket.

               (28)

               A jegyzett tőke befizetésére vonatkozóan az exportőr ugyanazokat az érveket ismételte meg, amelyeket az ideiglenes szakaszban említett, nevezetesen hogy a jegyzett tőke megfelelően be lett fizetve. Azzal érvelt, hogy a műszaki know-how egy olyan speciális ismeret, amelyet nem kell szabadalmaztatni vagy bejegyeztetni, így következésképpen a jegyzett tőke – ha természetben is – de megfelelően befizetésre került. Az ezt követő kérdésekkel kapcsolatban megismételte, hogy a korlátozó záradék nem kötelező a vállalatra nézve, és hogy a földszerzéshez kapcsolódó beruházási követelmények nem torzulások, hanem a hatósági területfejlesztési politika részét képezik.

               (29)

               Ezeket az érveket az ideiglenes szakaszban azonban már felvetették és elutasították. Attól, hogy a földszerzéshez kapcsolódó beruházási követelmények a hatósági területfejlesztési politika részét képezik, még nem minősülnek a piacgazdasági elbánással összeegyeztethetőnek. Olyan új bizonyítékot nem szolgáltattak, amely megváltoztatta volna az ideiglenes rendelet (50) és (51) preambulumbekezdésében a piacgazdasági elbánás elbírálása alapján levont ideiglenes következtetéseket.

               (30)

               A fentiek alapján az ideiglenes rendelet (46)–(52) preambulumbekezdésében tett ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek.

         3.2.2.   Egyéni vizsgálat

               (31)

               Az ideiglenes rendelet (28) preambulumbekezdésében említetteknek megfelelően két exportáló gyártó, amely nem került bele a mintába, az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján egyéni dömpingkülönbözet megállapítását kérte. Az egyéni vizsgálat iránti kérelmeket azonban csak az ideiglenes intézkedések bevezetését követően lehet megvizsgálni.

               (32)

               E vállalatok a megadott határidőn belül válaszoltak a piacgazdasági elbánással kapcsolatos formanyomtatványon. Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően a Bizottság bekérte és ellenőrizte a formanyomtatványokon szereplő információkat és az érintett vállalatok telephelyein szükségesnek tartott minden egyéb információt:

                           —

                           Oriental Industries Co., Ltd,

                           —

                           Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.

               (33)

               Röviden és kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiakban összefoglaljuk a piacgazdasági elbánás feltételeit:

                           1.

                           Az üzleti döntések és a költségek a piaci jelzésekhez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül; a nagyobb ráfordítások lényegében a piaci értékeket tükrözik.

                           2.

                           A vállalatok egyetlen átlátható könyvelést vezetnek, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak (IAS) megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak.

                           3.

                           Nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből fennmaradt jelentős torzulások.

                           4.

                           A csődre és a tulajdonra vonatkozó jogszabályok biztosítják a jogbiztonságot és a stabilitást.

                           5.

                           A valutaváltások piaci árfolyamon történnek.

               (34)

               Mindkét vállalat esetében szerepel a cégbejegyzési dokumentumokban az értékesítéseknek a külföldi és hazai piacok között történő megosztására irányuló korlátozó záradék. Az egyik exportőr esetében a kérelmező számviteli nyilvántartásában egy sor ellentmondásra és hiányosságra derült fény, amely arra engedett következtetni, hogy a számviteli nyilvántartás nem volt egyértelmű, azt nem a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően készítették és auditálták. Végül a nem piacgazdasági rendszerből fennmaradt torzulásokat találtak elsősorban a vállalat földhasználati jogának megvételével kapcsolatban.

               (35)

               Ennek alapján arra a következtetésre jutottak, hogy a két vállalat közül egyik sem bizonyította, hogy teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott összes feltételt, így nem kaphattak piacgazdasági elbánást.

         3.2.3.   Egyéni elbánás

               (36)

               Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott, az egyéni elbánáshoz szükséges valamennyi feltételnek megfelelnek.

               (37)

               A két exportáló gyártó, amely egyéni vizsgálatot kért, a piacgazdasági elbánás feltételeit ugyan nem teljesítette, de egyéni elbánást is kérelmeztek arra az esetre, ha nem kapják meg a piacgazdasági elbánást.

               (38)

               Röviden és kizárólag tájékoztatás céljából az egyéni elbánás feltételei:

                           1.

                           egészben vagy részben külföldi tulajdonú vállalatok vagy vegyes vállalatok esetében az exportőrök szabadon repatriálhatnak tőkét és profitot;

                           2.

                           a kiviteli árak, az exportált mennyiségek és az értékesítés feltételei szabadon meghatározhatók;

                           3.

                           a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van; az igazgatótanácsban tag vagy a menedzsmentben kulcsfontosságú szerepet betöltő állami tisztviselők vagy kisebbségben vannak, vagy igazolni kell, hogy a vállalat ennek ellenére kellően független az állami beavatkozástól;

                           4.

                           a valutaváltások piaci árfolyamon történnek; és

                           5.

                           az állami beavatkozás jellege nem teszi lehetővé az intézkedések megkerülését abban az esetben, ha az egyes exportőrök különböző vámtételek hatálya alá esnek.

               (39)

               A rendelkezésre álló információk alapján megállapították, hogy a mintában nem szereplő két kínai exportáló gyártó, amely egyéni vizsgálat iránti kérelmet nyújtott be, teljesíti az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében az egyéni elbánásra vonatkozóan meghatározott valamennyi fenti követelményt.

         3.2.4.   Analóg ország

               (40)

               Amint az ideiglenes rendelet (57)–(62) preambulumbekezdésében már említésre került, úgy ítélték meg, hogy az USA nem megfelelő analóg ország a Kínára vonatkozó rendes érték meghatározásához. Helyette Tajvant választották megfelelő analóg országnak a Kínára vonatkozó rendes érték meghatározásához az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban.

               (41)

               Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően a felek közül néhányan felvetették, hogy inkább Korea legyen az analóg ország. Azzal érveltek, hogy ez az ország alkalmasabb Tajvannál, mert a koreai exportáló gyártók a legújabb egylépéses gyártási technológiát alkalmazzák, a koreai és a kínai végtermékek között nagymértékű a hasonlóság, a koreai belföldi piac nagy, és összehasonlítható Kína belföldi piacával, valamint Koreában egy vállalat esetében sem nyert megállapítást, hogy dömpingelt volna.

               (42)

               Ami az analóg ország kiválasztását illeti, a következő kritériumokat vizsgálták: a nem piacgazdasági berendezkedésű ország és a lehetséges analóg ország végtermék-termelési volumenének összehasonlíthatósága, a független vevő számára történő belföldi értékesítések (ügyletek) reprezentatív jellege a nem piacgazdasági berendezkedésű országból származó ugyanezen termék kiviteléhez viszonyítva, az analóg ország belső piacán meglévő verseny mértéke, a nyersanyaghoz és energiához való hozzáférés összehasonlíthatósága, a lehetséges analóg országbeli exportőrök hajlandósága a vizsgálatban való együttműködésre.

               (43)

               A rendelkezésre álló információk alapján további elemzést végeztek a vonatkozó kritériumok vizsgálatára az ideiglenes intézkedések bevezetését követően. Az elemzés megállapította, hogy néhány kritérium tekintetében valóban több hasonlóság is van Korea és Tajvan között. Mindent összevetve úgy tűnt azonban, hogy Tajvan a legmegfelelőbb analóg ország.

               (44)

               Az elemzés megállapította, hogy a végtermékek mennyisége tekintetében Korea és Tajvan nagymértékű hasonlóságot mutat a kínai gyártókkal, valamint a mindkét országban belföldön értékesített nagy mennyiségű terméket össze lehet hasonlítani Kína kivitelével. Ez a kritérium mennyiségi szempontból enyhén magasabb szintű összehasonlíthatóságot állapított meg Korea esetében, mivel a gyártási volumene nagyobb, mint Tajvané.

               (45)

               E feltétel jelentőségét azonban nem szabad túlbecsülni a többi olyan feltétellel szemben, mint pl. a belföldi értékesítési ügyleteknek a kivitelekhez viszonyított reprezentativitása, a nyersanyaghoz való hozzáférés, valamint az analóg országban meglévő verseny mértéke.

               (46)

               Megállapították, hogy a kínai kivitelekhez viszonyítva Korea és Tajvan is sok olyan reprezentatív belföldi értékesítést végez, amelyhez nem számítanak ki rendes értéket. Mindent figyelembe véve azonban, a tajvani exportőrök által bonyolított ügyletek reprezentatívabbnak bizonyultak a koreai exportőrök ügyleteinél. Amennyiben Koreát választották volna analóg országnak, a rendes értéket az érintett termék nagyobb mennyiségére és több típusára kellett volna kiszámítani.

               (47)

               A verseny mértékét illetően egyetlen fél állította, hogy egy tajvani exportáló gyártó erőfölénnyel rendelkezik a belföldi piacán, és hogy ez kizárja Tajvan analóg országként való alkalmazhatóságát.

               (48)

               A gyártók nagyszámú jelenléte utalhat az országban folyó versenyre. Azt is meg kell vizsgálni azonban, hogy az analóg országbeli gyártók ki vannak-e téve egy elegendő mértékű, de nem túl magas nyereség elérését lehetővé tevő versenyhelyzetnek, vagy sem.

               (49)

               Megállapítást nyert, hogy négy belföldi gyártó van Koreában, és hogy a nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatala hiányt pótol a belföldi piacon. Tajvan esetében két gyártó van, és a hazai piacot szintén külső forrásokból szolgálják ki. A vizsgálat azonban arra a megállapításra jutott, hogy az alacsonyabb koreai költségek ellenére a belföldi árszint nem volt alacsonyabb, mint Tajvanban. A koreai piacon elért haszon átlagosan 18 % volt, és a koreai nagy szakítószilárdságú poliészterszál gyártói 20 % feletti nyereséget értek el. Ez sokkal magasabb, mint Tajvanban, ahol a nyereség 5–9 % között mozgott.

               (50)

               Ezért megállapítható, hogy Tajvanban magas szintű a verseny, és hogy a nyereség nem kiemelkedően magas.

               (51)

               A nyersanyagokhoz való hozzáférést illetően, Korea – Thaiföld után – a világ egyik legnagyobb PTA gyártója és exportőre. A koreai gyártóknak ez a versenyelőnye adhat bizonyos mértékű magyarázatot arra, hogy miért volt Koreában az átlagos nyersanyagár alacsonyabb, mint Tajvanban vagy Kínában. A vizsgálat rámutatott, hogy az ellenőrzött koreai vállalatok többsége a velük kapcsolatban álló vállalatoktól szerezték be a nyersanyagukat, vagy ők maguk tudták előállítani azt. Ezzel szemben Tajvanban – akárcsak Kínában – az egyik vizsgált vállalat sem állította elő a nyersanyagát, és ezt főleg a velük kapcsolatban álló, illetve független felektől szerezték be.

               (52)

               A rendelkezésre álló információk és azon tény, hogy a tajvani exportáló gyártók kapcsolatban állnak Kínai nagy szakítószilárdságú poliészterszál gyártókkal, arra utalnak, hogy a csoportokon belül ugyanazon nyersanyag-beszerzési forrásokat használják a méretgazdaságosság megvalósítása és a kedvezőbb árak elérése érdekében. Ezért úgy ítélték meg, hogy Kínában a nyersanyagokhoz való hozzáférés feltételei a tajvani feltételekhez nagyon hasonlóak.

               (53)

               Ennek alapján vélik úgy, hogy Tajvan kiválasztása ebben az esetben megalapozott és megfelelőbb volt. Ezért Tajvan analóg országként megerősítést nyer.

         3.2.5.   Rendes érték

   3.2.5.1.   A mintavételben szereplő azon exportáló gyártók, akik számára biztosították a piacgazdasági elbánást

               (54)

               A piacgazdasági elbánásban részesített vállalatok számára megállapított rendes értékekre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (64) és (65) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         3.2.5.2.   Azon exportáló gyártók, akik számára nem biztosították a piacgazdasági elbánást

               (55)

               Amint az a fenti (15) preambulumbekezdésben már említésre került, az egyik tajvani exportőr bizonyítékkal szolgált arra vonatkozóan, hogy a nagy szakítószilárdságú fonalak előállításához használt fő nyersanyag beszerzési ára megváltozott a vizsgálati időszak alatt, és kérte, hogy ezt vegyék figyelembe a rendes értékek meghatározásánál. E kérést megalapozottnak ítélték, és a Tajvan – ez esetben az analóg ország – vonatkozásában meghatározott rendes értéket ennek megfelelően módosították.

         3.2.6.   Kiviteli ár

               (56)

               Az ideiglenes rendelet (68) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a mintába felvett exportáló gyártók által az Unió piacán értékesített valamennyi érintett termék közvetlenül független fogyasztók számára került értékesítésre az Unióban. Következésképpen a kiviteli árat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg. Az egyénileg megvizsgált vállalatok közvetlenül független vevők részére is végeztek exportértékesítést, így e vállalatok kiviteli árainak meghatározásához is az ideiglenes rendelet (68) preambulumbekezdésében leírt módszert alkalmazták.

               (57)

               A kiviteli árra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (68) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         3.2.7.   Összehasonlítás

               (58)

               Az analóg ország esetében meghatározott módosított rendes értékeket a Kínai együttműködő exportáló gyártók kiviteli áraival hasonlították össze. Az alábbi (63) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint ez a végleges dömpingkülönbözetek csökkenéséhez vezetett a mintavételben szereplő három Kínai exportáló gyártó esetében.

               (59)

               Meg kell jegyezni, hogy az ideiglenes rendelet (69) preambulumbekezdésében említett közvetett adózási kiigazítás a belföldi értékesítés után fizetendő hozzáadottérték-adó (héa) és az exportértékesítések után fizetendő héa közötti különbséget jelenti, megfelelően figyelembe véve az exportértékesítések utáni héa-visszatérítést. Az együttműködő exportáló gyártók vitatták a kiigazítás alkalmazásának módját, azt állítva, hogy a vissza nem térítendő héa összegének megállapításakor figyelembe kell venni a különleges feldolgozási és értékesítési műveletekre alkalmazandó héa-szabályokat.

               (60)

               Ezen állítás vonatkozásában meg kell jegyezni, hogy a kiigazítás az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontjában foglalt rendelkezéseken alapult, amely előírja az importköltségek és közvetett adók tekintetében (amely kategóriába a héa is tartozik) a rendes érték kiigazítását. Ezen az alapon az állítást elutasították.

               (61)

               Az összehasonlításra vonatkozó további, az ideiglenes megállapítások módosítására alkalmas észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (69) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         3.2.8.   Dömpingkülönbözet

               (62)

               A Tajvanra – az analóg országra – vonatkozó rendes értékek módosított átlaga, valamint ezeknek a kínai exportáló gyártók kiviteli áraival történő összehasonlítása a végleges dömpingkülönbözetek csökkenéséhez vezetett.

               (63)

               A kínai exportáló gyártókra vonatkozó végleges dömpingkülönbözetek a következők:

                           —

                           5,1 % a Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd esetében,

                           —

                           0 % a Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd esetében,

                           —

                           5,5 % a Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd esetében,

                           —

                           5,3 % a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók esetében.

               (64)

               Az egyéni vizsgálatot kérő vállalatokra vonatkozó végleges dömpingkülönbözetek a következők:

                           —

                           9,8 % a Oriental Industries (Suzhou) Ltd esetében,

                           —

                           0 % a Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd esetében.

         3.3.   A Koreai Köztársaság

   3.3.1.   Rendes érték

               (65)

               Az ideiglenes rendelet (75)–(76) preambulumbekezdésében ismertetett rendes értékre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az említett megállapodások megerősítést nyernek.

         3.3.2.   Kiviteli ár

               (66)

               A kiviteli árra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (77)–(78) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         3.3.3.   Összehasonlítás

               (67)

               Az összehasonlításra vonatkozó további, az ideiglenes megállapítások módosítására alkalmas észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (79)–(81) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         3.3.4.   Dömpingkülönbözet

               (68)

               A dömpingkülönbözetekre vonatkozó további, a Tajvannal kapcsolatos ideiglenes megállapítások módosítására alkalmas észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (82)–(85) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         4.   KÁR

   4.1.   Uniós termelés

               (69)

               Az uniós termelésre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (94)–(96) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         4.2.   Az uniós gazdasági ágazat meghatározása

               (70)

               Az uniós gazdasági ágazat meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (97) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         4.3.   Uniós fogyasztás

               (71)

               Emlékeztetni kell arra, hogy az uniós fogyasztás megállapítására az Eurostat adatai szerinti teljes behozatal, az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített teljes mennyiség alapján került sor, figyelembe véve a panasz alapján becsült adatokat is a nem nyilatkozó gyártók eladásaira vonatkozóan.

                  1.   táblázat

                           Uniós felhasználás

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           Vizsgálati időszak

                           Tonna

                           221 277

                           233 969

                           265 826

                           241 258

                           205 912

                              Index 2005 = 100

                              100

                              106

                              120

                              109

                              93

                              Forrás: Eurostat, a panaszban jelzett adatok és a kérdőívre adott válaszok.

               (72)

               Összességében az uniós felhasználás 7 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszak alatt. Mértéke 2005 és 2007 között 20 %-kal nőtt, majd ezt követően 2007 és a vizsgálati időszak között 27 %-kal csökkent. 2008-ban és a vizsgálati időszakban a felhasználás visszaesése különösen 2008 második felében a gazdasági válság miatti alacsonyabb keresletnek tulajdonítható.

               (73)

               Az uniós felhasználásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (98)–(100) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         4.4.   A Kínából, a Koreai Köztársaságból és Tajvanról származó uniós behozatal

   4.4.1.   A behozatal hatásainak összesített értékelése

               (74)

               Emlékeztetni kell arra, hogy a Koreából és Tajvanról származó behozatalt nem összesítették a Kínából származó dömpingelt behozatallal, mert sem a koreai, sem a tajvani import során nem alkalmaztak dömpingelt árakat a vizsgálati időszakban az ideiglenes rendelet (102) és (103) preambulumbekezdésében említettek szerint.

               (75)

               Meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében megadott feltételek fényében a minden egyes országból érkező behozatalt egyénileg megvizsgáltak annak megállapításához, hogy az érintett országokból érkező behozatalt összesítve kell-e értékelni a jelenlegi vizsgálatban. Mivel a Koreából és Tajvanról érkező behozatalra vonatkozó dömpingkülönbözet a de minimis szint alatt volt, arra a következtetésre jutottak, hogy a Koreából és Tajvanról érkező behozatalt nem kell összesíteni a Kínából származó dömpingelt behozatallal. E következtetést követően az említett behozatalokat külön elemezték az ideiglenes rendelet (147)–(152) preambulumbekezdésében az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban.

         4.4.2.   A Kínából származó dömpingelt behozatal

               (76)

               Emlékeztetni kell arra, hogy az egyik Kínai exportáló gyártóról ideiglenesen megállapították, hogy termékeit nem dömping formájában értékesítette az Unió piacán. Ennek megfelelően e gyártó exportját kizárták az Unió piacán megfigyelt, Kínából származó dömpingelt behozatal alakulásával kapcsolatos vizsgálat köréből. Az ideiglenes intézkedések bevezetése után elvégzett egyéni vizsgálatokat követően egy újabb Kínai exportáló gyártóról állapították meg, hogy kiviteli tevékenységét nem dömping formájában végzi, amint az a fenti (64) preambulumbekezdésben már említésre került. Ezért e gyártó exportját is kizárták az Unió piacán megfigyelt, Kínából származó dömpingelt behozatal alakulásával és annak az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásával kapcsolatos vizsgálat köréből. Ennek megfelelően a Kínából származó dömpingelt behozatalra vonatkozó adatokat felülvizsgálták.

                  2.   táblázat

                           A Kínából származó dömpingelt behozatal

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           IP

                           Behozatal (tonna)

                           4 350

                           11 926

                           31 223

                           39 072

                           38 404

                              Index

                              100

                              274

                              718

                              898

                              883

                           Piaci részesedés

                           2,4 %

                           5,6 %

                           11,9 %

                           16,3 %

                           18,8 %

                           Átlagár (EUR/tonna)

                           2 783

                           1 705

                           1 524

                           1 574

                           1 532

                              Index

                              100

                              61

                              55

                              57

                              55

                              Forrás: Eurostat, a panaszban jelzett adatok és a kérdőívre adott válaszok

               (77)

               A Kínából származó dömpingelt behozatalra vonatkozó adatok felülvizsgálatát követően megállapították, hogy annak mennyisége a figyelembevett időszak során drasztikus mértékben, több mint nyolcszorosára növekedett, ugyanakkor az importárak átlaga jelentősen, 45 %-kal csökkent.

         4.4.3.   Áralákínálás

               (78)

               Az áralákínálásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (110) és (111) preambulumbekezdésében az áralákínálás megállapítására leírt módszer megerősítést nyer. Az ideiglenes intézkedések bevezetése után elvégzett egyéni vizsgálatokat követően (lásd a fenti (31) preambulumbekezdést) azonban újraértékelték az áraknak a hasonló terméktípusok közötti összehasonlítását. Az említett felülvizsgálat megerősítette, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal 24,1 %-kal kínált alá az uniós gazdasági ágazat árainak a vizsgálati időszak során.

         4.5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

               (79)

               Emlékeztetni kell arra, hogy mivel megállapítást nyert, hogy Korea, Tajvan és két kínai vállalat a kiviteli tevékenységét nem dömping formájában végzi, így azokat nem kell összesíteni a Kínából származó dömpingelt behozatallal. Ezért e gyártókat kizárták a dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásával kapcsolatos vizsgálat köréből, és külön értékelték őket.

               (80)

               Amint az ideiglenes rendelet (113) preambulumbekezdésben már említésre került, a dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amelyek fontosak az uniós gazdasági ágazat 2005 és a vizsgálati időszak vége közötti helyzetének megállapítása szempontjából.

               (81)

               Emlékeztetni kell arra, hogy a kárról alkotott kép az ideiglenes szakaszban még egyértelmű volt, a legtöbb kármutató csökkenő tendenciát mutatott a figyelembevett időszak során: a termelési volumen (– 36 %), az eladott mennyiség (– 29 %), az eladási árak (– 9 %) és a piaci részesedés (– 23 %). Ezenkívül az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményére vonatkozó kármutatók, például a nyereségesség (– 16,3 százalékpont) és a pénzforgalom (– 141 %) is drámai mértékben romlottak, míg a befektetések jelentősen visszaestek (– 89 %).

               (82)

               Az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitására és kapacitáskihasználására, eladott mennyiségére és piaci részesedésére, az áraira, készleteire, foglalkoztatására, béreire és termelékenységére, valamint a pénzügyi teljesítményének mutatóira vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (114)–(126) preambulumbekezdésében tett ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek.

               (83)

               Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (127)–(130) preambulumbekezdésében foglalt következtetés, miszerint az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte, megerősítést nyer.

         5.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

   5.1.   Előzetes megjegyzés

               (84)

               Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy az érintett termék Kínából származó dömpingelt behozatala okozott-e olyan mértékű kárt az uniós gazdasági ágazatnak, mely jelentősnek minősíthető. A dömpingelt behozataltól eltérő egyéb, az uniós gazdasági ágazatot ugyanakkor károkozással fenyegető ismert tényezőket is megvizsgáltak annak érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges kárt ne lehessen a dömpingelt behozatalnak tulajdonítani.

         5.2.   A dömpingelt behozatal hatása

               (85)

               A Kínából származó dömpingelt behozatal drámai mértékben megnövekedett a figyelembe vett időszak alatt. A Kínából származó dömpingelt behozatalra vonatkozó adatoknak a (76) preambulumbekezdésben említett felülvizsgálatát követően a Kínából érkező dömpingelt behozatal mennyisége 2005 és a vizsgálati időszak között több mint a nyolcszorosára növekedett, amellyel megközelítőleg 16 százalékponttal nőtt a piaci részesedése. Ugyanebben az időszakban az uniós felhasználás 7 %-kal esett vissza.

               (86)

               A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene jelentős, 29 %-os visszaesést szenvedett el, és ennek következtében piaci részesedése 51,1 %-ról 39,2 %-ra esett vissza, ami majdnem 12 százalékpontos csökkenést jelent. 2008 és a vizsgálati időszak között eltelt idő során az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése két százalékponttal esett vissza, míg a dömpingelt import ezzel szemben nőtt az uniós piacon mért csökkenő kereslet ellenére.

               (87)

               A figyelembe vett időszakban a dömpingelt behozatal árai 45 %-kal csökkentek az adatoknak a (76) preambulumbekezdésben említett felülvizsgálatát követően, és jelentős mértékben alákínáltak az uniós gazdasági ágazat által az Unió piacán alkalmazott áraknak. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat nem tudta árait olyan mértékben növelni, hogy az fedezze a nyersanyagárak emelkedését. Ennek eredményeképpen az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek nyereségessége az Unió piacán a 2005-ös 3 %-os nyereségről a vizsgálati időszakban 13,3 %-os veszteségre csökkent, ahogyan az ideiglenes rendelet (81) preambulumbekezdésben olvasható.

               (88)

               A vizsgálat továbbá rámutatott arra, hogy a Kínából származó alacsony árú, dömpingelt behozatal általában negatív hatást gyakorolt a piacra azáltal, hogy leszorította az árakat. Az Unió piacán folyamatosan kifejtett árleszorítás nem tette lehetővé az uniós gazdasági ágazat számára, hogy eladási árait a megnövekedett nyersanyagárakhoz igazítsa, különösen 2008-ban, amikor az alapanyagok ára a legmagasabb volt. Ez magyarázatul szolgál a piaci részesedés csökkenésére és az uniós gazdasági ágazat nyereségességének visszaesésére.

               (89)

               A fentiekre való figyelemmel és a dömpingelt behozatal hatására vonatkozó észrevételek hiányában megerősítést nyerhet, hogy a Kínából származó alacsony árú, dömpingelt behozatal ugrásszerű növekedése nagyon kedvezőtlen hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére.

         5.3.   Egyéb tényezők hatása

   5.3.1.   Nem dömpingelt behozatal

               (90)

               A Kínából származó nem dömpingelt behozatal hatásával kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy két kínai exportáló gyártóról megállapították, hogy nem dömping formájában értékesített nagy szakítószilárdságú poliészterszálat az Unió piacán. Noha nem lehet kizárni, hogy e behozatalok bizonyos mértékben hozzájárultak az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károkhoz, úgy vélik, hogy tekintettel a behozatali mennyiségre és különösen arra, hogy annak átlagos ára magasabb volt, mint a dömpingelt behozatal ára, az említett nem dömpingelt behozatalok nem értek el olyan szintet, amely cáfolná a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károk között megállapított okozati összefüggést.

         5.3.2.   Egyéb tényezők

               (91)

               Emlékeztetni kell arra, hogy az okozati összefüggések elemzésekor más tényezőket is megvizsgáltak: a kereslet alakulását az uniós piacon, a nyersanyagárak alakulását, az uniós gazdasági ágazat lekötött gyártását, az uniós gazdasági ágazat kiviteli teljesítményét, a más országokból származó behozatalt, ideértve a Koreából és Tajvanról származó behozatalt, valamint más uniós gyártók teljesítményét.

               (92)

               Az egyik fél állítása szerint az összefüggések elemzése nem tudta bizonyítani, hogy a dömpingelt behozataltól különböző egyéb tényezők által okozott kárt nem a kínai behozatalnak tulajdonították. A fél különösen azzal érvelt, hogy az olyan tényezők, mint a kereslet alakulása és a megnőtt nyersanyagárak is hozzájárultak az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károkhoz,és ezeket nem vették figyelembe az összefüggések elemzésénél.

               (93)

               A kereslet alakulását illetően emlékeztetni kell arra, hogy a Kínából származó behozatal a csökkenő felhasználás ellenére is növelni tudta a piaci részesedését. A nyersanyagárak emelkedését illetően el kell ismerni, hogy a vizsgálati időszak első felében emelkedtek a nyersanyagárak, amint az ideiglenes rendelet (139) preambulumbekezdésében már említésre került. A vizsgálati időszak második felében azonban csökkentek az árak. A nyersanyagárak ezen ingadozása valamennyi gazdasági szereplőre hatást gyakorolt. Továbbá a Kínából származó alacsony árú dömpingelt behozatal árleszorító hatása nélkül az uniós gazdasági ágazat számára valószínűleg lehetővé vált volna, hogy az eladási árait a nyersanyagárak alakulásához igazítsa. Ezért az ideiglenes rendelet (138)–(140) preambulumbekezdése megerősítést nyer, és következésképpen ezt az állítást elutasították.

               (94)

               Az uniós gazdasági ágazat lekötött gyártására, illetve exportteljesítményére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (141)–(143) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

               (95)

               A felek közül néhányan azt állították, hogy tekintettel a Koreából és Tajvanról származó alacsony árú behozatalra, az unióbeli gyártók nem tudtak volna árat emelni, hogy tükrözzék a változó nyersanyagárakat.

               (96)

               E tekintetben először azt kell megjegyezni, hogy a koreai és tajvani importárak a figyelembe vett időszak folyamán végig magasabbak voltak a kínai átlag importáraknál. Másodszor, a behozatal mennyisége 2007 és a vizsgálati időszak vége között jelentősen csökkent. Ezért úgy vélik, hogy az említett behozatal mennyisége és ára nem lehettek fő előidézői az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős károknak, és így nem cáfolhatják az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károk és a Kínából származó dömpingelt behozatal között megállapított okozati összefüggést. Ezért ezt az állítást elutasították.

               (97)

               A harmadik országokból – beleérve Koreát és Tajvant is – származó importra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (144)–(152) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

               (98)

               A más uniós gyártókra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (153)–(154) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

               (99)

               Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat alacsonyabb nyereségessége annak tulajdonítható, hogy az úgynevezett kétlépéses gyártási technológiát nagyarányban alkalmazzák az uniós gazdasági ágazat gyártási kapacitásán belül, és az uniós gazdasági ágazat állítólag késlekedik a korszerű, úgynevezett egylépéses gyártási eljárás bevezetésével.

               (100)

               Meg kell jegyezni, hogy a kínai és az uniós gazdasági ágazaton belüli exportáló gyártók által előállított és értékesített terméktípusok skálája nagymértékben megegyezik. Az uniós gazdasági ágazat az úgynevezett kétlépéses gyártási technológiát alkalmazza, amely olyan egyedi terméktípusok gyártását teszi lehetővé, amelyeket általában magasabb áron értékesítenek a piacon. Amint az a (85)–(89) preambulumbekezdésben már említésre került, a Kínából származó nagy szakítószilárdságú poliészterszál alacsony árú, dömpingelt behozatala az egész uniós piacra hatást gyakorolt az árak jelentős mértékű lenyomásával.

               (101)

               Ezért úgy ítélik meg, hogy tekintettel különösképpen a Kínából származó dömpingelt behozatal által gyakorolt árnyomásra, a két eltérő gyártási eljárás megléte önmagában nem gyakorolhatott volna jelentős hatást a haszonkulcsra. Ezenfelül semmilyen megalapozott bizonyítékkal nem támasztották alá azon állítást, hogy az uniós gazdasági ágazat a legújabb technológia hiánya miatt szenvedett jelentős károkat. Így ezt az állítást elutasították.

               (102)

               A fentiek figyelembevételével és egyéb észrevételek hiányában azt a következtetést lehet levonni, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, és az ideiglenes rendelet (155)–(158) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         6.   AZ UNIÓ ÉRDEKEI

   6.1.   Előzetes megjegyzés

               (103)

               Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalhoz és az ideiglenes intézkedések bevezetését követően elvégzett egyéni vizsgálatokhoz fűzött észrevételek alapján módosított dömpingkülönbözetek figyelembevétele érdekében az uniós érdekek elemzését átalakították. Ennek megfelelően, tekintettel a magas szintű együttműködésre, 5 % körüli vámot vetnek ki a Kínából származó behozatal többségére, amint az a (63) preambulumbekezdésben már említésre került.

         6.2.   Az uniós gazdasági ágazat

               (104)

               Emlékeztetni kell arra, hogy az uniós gazdasági ágazat az Unió különböző tagállamaiban található négy gyártóból áll, amelyek a nagy szakítószilárdságú poliészterszállal kapcsolatos tevékenységek révén közvetlenül több mint 1 300 embert foglalkoztatnak. Valamennyi kármutató – különösen, amelyek az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódnak – a figyelembe vett időszak alatt negatív tendenciát mutattak. A foglalkoztatottságban szintén jelentős, 23 %-os csökkenés ment végbe, amely kb. 400 teljes munkaidőre átszámított foglalkoztatottnak felelt meg a figyelembe vett időszak alatt.

               (105)

               Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően az uniós gazdasági ágazat bejelentette, hogy a dömpingelt behozatal következtében leállni kényszerült gyárakat nemrég újra megnyitották. Ez azt mutatja, hogy az ideiglenes intézkedések már kedvező hatást gyakoroltak az uniós gazdasági ágazatra.

               (106)

               A Kínából származó behozatal elleni végleges dömpingellenes vámok kivetése várhatóan további kedvező hatással jár majd az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére, és lehetővé teszi a számára, hogy az elvesztett piaci részesedésének legalább egy részét visszaszerezze.

               (107)

               Az uniós gazdasági ágazat érdekeire vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (160)–(163) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         6.3.   Importőrök

               (108)

               A felek közül néhányan azt állították, hogy az intézkedéseknek az importőrökre gyakorolt hatásainak elemzése nem foglalkozott a nagy szakítószilárdságú poliészterszál beszállítóinak gyors váltogatásából adódó nehézségekkel. E tekintetben el kell ismerni, hogy a végső felhasználástól függően időbe telik a beszerzési források megváltoztatása. Rendelkezésre állnak azonban egyéb beszerzési források, ideértve a Koreából és Tajvanról, valamint a (63) és (64) preambulumbekezdésben említett két kínai exportáló gyártótól származó behozatalt, amelyeket nem érintenek a dömpingellenes vámok. Így ezt az állítást elutasították, és megerősítést nyer az az ideiglenes következtetés, miszerint az intézkedéseknek nincs jelentős negatív hatása az importőrökre.

               (109)

               Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (164) és (165) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         6.4.   Felhasználók

               (110)

               A nagy szakítószilárdságú fonal felhasználói nagy érdeklődést mutattak az ügy iránt. A megkeresett 68 felhasználó közül 33 teljes mértékben együttműködött a vizsgálattal. A vizsgálatból kiderült, hogy a 33 együttműködő felhasználó közül 24 Kínában vásárolta a nagy szakítószilárdságú fonalat. E behozatalok 12 %-a olyan vállalatoktól származott, amelyekről megállapították, hogy nem dömpingeltek.

               (111)

               Az ideiglenes szakaszban az intézkedéseknek a felhasználókra gyakorolt hatását úgy elemezték, hogy különálló gazdasági ágazatokba csoportosították a felhasználókat (abroncságazat és gépjárműipari ágazat, kötélgyártás és más ipari alkalmazások ágazata). Az ideiglenes intézkedések bevezetését megelőzően négy felhasználót ellenőriztek (kettőt az abroncságazatban, egyet a gépjárműipari ágazatban, és egyet az ipari alkalmazások ágazatában). Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően tovább vizsgálták, hogy milyen mértékű hatást gyakorolnak az intézkedések az egyes ágazatokra. Ennek érdekében további ellenőrző látogatásokat tettek az (5) preambulumbekezdésben említett hét felhasználó telephelyén. Az összesen 11 megvizsgált felhasználó között öt kis- és középvállalkozás (kkv) volt. Az ellenőrzött adatok alapján módosították az intézkedéseknek a felhasználók haszonkulcsára gyakorolt várható hatását, amely során figyelembe vették a vámok módosított mértékét és azt a tényt is, hogy egy további kínai vállalatról állapították meg, hogy nem dömpingel.

               (112)

               Ami az abroncságazatban jelenlévő felhasználókat illeti, az abroncsgyártóktól összesen négy válasz érkezett be a kérdőívre. Ezek közül kettőt az ideiglenes intézkedések bevezetését megelőzően, egyet pedig az ideiglenes intézkedések bevezetését követően ellenőriztek. Az ágazatra vonatkozóan rendelkezésre álló adatok szerint a nagy szakítószilárdságú fonalnak az abroncs előállítási árához viszonyított költsége viszonylag korlátozott, átlagban 1 % alatt van. Csak az egyik együttműködő felhasználóról állapították meg, hogy kínai vállalattól hozza be az érintett terméket. E behozatalok közül valamennyi egy olyan kínai vállalattól származott, amelyről megállapították, hogy nem dömpingelt. A rendelkezésre álló adatok alapján ezért azt a következtetést lehet levonni, hogy az abroncságazatot nem fogják érinteni a javasolt intézkedések.

               (113)

               A gépjárműipari ágazat felhasználói (főként biztonságiöv- és légzsákgyártók) közül – amelyek a vizsgálati időszakban a Kínából származó nagy szakítószilárdságú fonal teljes behozatalának 5 %-át képviselték – összesen hatan válaszoltak a kérdőívre. Két vállalatot ellenőriztek, egyet az ideiglenes intézkedések bevezetését megelőzően, egyet pedig azt követően. Az ellenőrző látogatások után a gépjárműipari ágazatban használt kínai nagy szakítószilárdságú fonalnak részesedését 15 %-ra módosították. Összességében az ellenőrző látogatások azt is megmutatták, hogy az együttműködő vállalatok forgalmának több mint 30 %-át tette ki a nagy szakítószilárdságú fonalat felhasználó vállalkozási terület az ideiglenes szakaszban megállapított 4 % helyett. Megerősítést nyer, hogy az ágazatban a nagy szakítószilárdságú fonalat alkalmazó termékeken képződő átlagos nyereség kb. 3 %-ot tett ki. A fentiek alapján azt a következtetést lehet levonni, hogy amennyiben be kell vezetni az intézkedéseket, ez egészében nem befolyásolná jelentősen a gépjárműipari ágazatot, mivel az még így is nyereséges lenne, és mindemellett nem Kína a fő beszerzési forrás.

               (114)

               Ami a kötélgyártó ágazatban jelenlévő felhasználókat illeti, összesen hárman válaszoltak a kérdőívre, és egy vállalat ellenőrzésére került sor az ideiglenes intézkedések bevezetését követően. Ebben az ágazatban valamennyi együttműködő vállalat kkv, és a vizsgálati időszakban ezekre a vállalatokra a Kínából behozott termékek kevesebb mint 1 %-a esett. Megerősítést nyer, hogy a nagy szakítószilárdságú fonalak használata az említett vállalatok teljes forgalmának 18 %-át teszi ki. A nagy szakítószilárdságú fonalakat használó ágazatban elért átlagos haszonkulcsot ideiglenesen 8 % körül állapították meg. Az ellenőrző látogatást és a kérdőívekre adott válaszokban szereplő adatokon végrehajtott utólagos korrekciót követően azonban az ágazatban elért átlagos haszonkulcsot – 0,4 %-ra módosították. A vizsgálat azt is kimutatta, hogy a vizsgálati időszakban a behozott mennyiség nagyobbik része (71 %) a Kínából, míg 22 %-a Koreából származott. Tekintettel a vámok módosított értékére azonban, a vállalatokra gyakorolt hatás ebben az ágazatban korlátozott lenne, ha továbbra is Kínából szereznék be a nagy szakítószilárdságú fonalat. Mindemellett számos alternatív beszerzési forrás is rendelkezésre áll.

               (115)

               Végül az ipari alkalmazások ágazatában jelenlévő felhasználók közül összesen húszan válaszoltak a kérdőívre, akik a Kínából származó behozatal 21 %-át képviselik. Öt vállalatot ellenőriztek, egyet az ideiglenes intézkedések bevezetését megelőzően, és négyet pedig az ideiglenes intézkedések bevezetését követően. Az ellenőrző látogatások után az ágazatról rendelkezésre álló információk alapján a nagy szakítószilárdságú fonalat használó vállalkozásoknak a teljes tevékenységen belüli részesedését 54 %-ra módosították. A vizsgálat kimutatta, hogy ezek a felhasználók főként Kínától (42 %) és Koreától (24 %) vásároltak nagy szakítószilárdságú fonalat, míg 29 % származott uniós, illetve harmadik országbeli szállítóktól. Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően tett ellenőrző látogatások során gyűjtött adatok az ezen ágazatban elért átlagos haszonkulcs kiigazításához vezettek, amelyet 17 %-ban állapítottak meg. A begyűjtött adatok azonban azt is kimutatták, hogy a teljes ágazatra megállapított átlagos haszonkulcs nem reprezentatív a kkv-k helyzetére, amelyek a vizsgálati időszakban átlagosan – 1,9 % negatív haszonkulccsal rendelkeztek. A legrosszabb forgatókönyv esetén, azaz ha e kkv-knak az intézkedések hatálya alá tartozó kínai exportáló gyártóktól kell vásárolniuk, és nem változtatnak beszerzési forrásukon, a nyereségességük a végleges intézkedések bevezetésével – 1,9 %-ról – 3,3 %-ra csökkenne. Ez annak lenne tulajdonítható, hogy a nagy szakítószilárdságú fonalat nagyobb arányban szerzik be a Kínából mint a nagy vállalatok, amelyek továbbra is kiemelkedően nyereségesek maradnának. Ezek a kkv-k azonban várhatóan beszerzéseiknek legalább egy részét át tudják irányítani az intézkedések által nem érintett beszállítókhoz.

               (116)

               Néhány felhasználó felvetette, hogy az uniós érdekekre vonatkozó ideiglenes elemzésben alábecsülték a dömpingellenes intézkedések nyereségességükre gyakorolt kedvezőtlen hatását. Azt állították továbbá, hogy nehezen tudnák áthárítani a megnövekedett költségeket a vevőikre, és megkérdőjelezték annak lehetőségét, hogy alternatív beszerzési forrásokat találjanak. Néhány fél megkérdőjelezte az uniós gyártók szállítási kapacitását a szükséges termékekre vonatkozóan. Végül felmerült az intézkedéseknek a továbbfeldolgozó iparágra és következésképpen az Unión belüli foglalkoztatásra gyakorolt negatív hatása.

               (117)

               Ami a nyereségességre vonatkozó állítást illeti, az ideiglenes intézkedések bevezetése után tett ellenőrző látogatásokat követően módosított adatokon alapuló elemzés valóban azt mutatta, hogy a kötélgyártási ágazatnak és más ipari alkalmazások ágazatainak egyes részére negatív hatásúak lehetnek az intézkedések, amennyiben azok a felhasználók, amelyek eddig az intézkedés által érintett kínai exportáló gyártóktól vásároltak, továbbra is ezt teszik, és nem változtatnak beszerzési forrásukon. Ez a hatás azonban valószínűleg korlátozott mértékű lesz, tekintettel a vám csökkentett mértékére és az alternatív beszerzési források meglétére.

               (118)

               Ami azt az állítást illeti, hogy a felhasználóknak nincs lehetősége arra, hogy a költségnövekedést vevőikre áthárítsák, a vizsgálat azt mutatta, hogy bizonyos ágazatokban valóban nehéz árat emelni. Emlékeztetni kell azonban arra, hogy tekintettel a kínai exportáló gyártókkal való magas szintű együttműködésre, a Kínából származó behozatal többségére 5 % körüli vámot vetnek ki, amint az a fenti (103) preambulumbekezdésben már megállapításra került. Ezért a felhasználók várhatóan a költségnövekedés legalább egy részét át tudják hárítani a vevőikre, és a nyereségességükre gyakorolt hatás mindenképpen meglehetősen korlátozottnak tekinthető, a költségek növekedése nélkül is.

               (119)

               Arra az állításra vonatkozóan, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése esetén az uniós gazdasági ágazat nem tudná a szükséges termékeket leszállítani, a vizsgálat kimutatta, hogy esetenként előfordultak szabálytalanságok az uniós gyártók egyes felhasználók számára történt korábbi szállításai során. A vizsgálat azonban nem szolgált semmilyen bizonyítékkal arra vonatkozóan, hogy folyamatosan előfordulnának ilyen szabálytalanságok. A beszerzési források közötti átállással kapcsolatban jelzett nehézségeket illetően, az ellenőrző látogatások valóban azt mutatták, hogy mielőtt egy új nagy szakítószilárdságú fonalnak a gyártásban való széles körű alkalmazására sor kerülhet, annak számos teszten kell megfelelnie, amelyek során az új nyersanyagnak egyrészt a gépekkel, másrészt a végtermék esetében előírt minőségi követelményekkel való összeegyeztethetőségét ellenőrzik. A vizsgálati eljárás időtartama a végtermék alkalmazásától függően változik. Ezért tény, hogy a beszerzési források közötti átállás hosszadalmas és költséges folyamat lehet egyes felhasználók számára akkor is, ha ez eltérő mértékben függ az előállított terméktől is. Az ellenőrző látogatások azonban azt mutatták, hogy néhány vállalat megpróbál a szállítóikra vonatkozóan terjeszkedési stratégiát kialakítani annak érdekében, hogy ne csak egy szállítóra támaszkodjon.

               (120)

               Néhány fél kiemelte a kkv-k helyzetét azt állítva, hogy a kkv-k számára nehézségekbe ütközik a nyersanyagaik beszerzése, mert nem érik el azt a minimális rendelési mennyiséget, amelyet a gyártók elvárnak. Erre vonatkozóan meg kell jegyezni, hogy a minimális megrendelési mennyiséggel kapcsolatos nehézségek általános jelenségnek tűnnek az üzleti életben függetlenül attól, hogy az intézkedéseket bevezetik-e vagy sem. Ezért megállapítható, hogy a vámok kivetése önmagában nem gyakorolna hatást a gazdasági szereplők között már kialakult üzleti modellre. Így ezen állításokat nem tekintették indokoltnak.

               (121)

               Végül néhány érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat nem jelentene megbízható forrást köszönhetően a hiányos termékskálájának, a termékek alacsonyabb minőségének és magasabb árainak. Erre vonatkozóan meg kell jegyezni, hogy ha az uniós gyártók nem is lennének képesek a teljes kívánt termékskálát szállítani, rendelkezésre állnak olyan alternatív beszerzési források, amelyek lehetővé teszik az termékskála kiegészítését. Emellett a vám viszonylag alacsony mértéke nem tilthatja meg a felhasználóknak, hogy a termékskálájuk kiegészítése érdekében továbbra is visszatérjenek a Kínából származó behozatalhoz. Továbbá a gyárak nemrégiben történt újbóli megnyitása, amint az a fentiekben már említésre került, annyiban hozzájárulhat ezen aggály kezeléséhez, hogy a szélesebb termékskála előállításához nagyobb kapacitás átcsoportosítását teszi lehetővé. Ezért ezt az állítást elutasították.

               (122)

               Az intézkedéseknek a továbbfeldolgozó iparágra és következésképpen az Unión belüli foglalkoztatásra gyakorolt hatására tett megállapítást illetően megállapítható, hogy a fentiekre való tekintettel az említett hatás elhanyagolható.

         6.5.   Az uniós érdekekre vonatkozó következtetés

               (123)

               A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy nincsenek kényszerítő okok a Kínából származó nagy szakítószilárdságú fonalak behozatala elleni végleges dömpingellenes vámok kivetése ellen.

         7.   VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

   7.1.   A kár megszűntetéséhez szükséges mérték

               (124)

               A kár megszűntetéséhez szükséges mértékkel kapcsolatos következtetések módosítására alkalmas, megalapozott észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (179)–(183) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         7.2.   Végleges intézkedések

               (125)

               A fentiek alapján megállapítható, hogy az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Kínából származó nagy szakítószilárdságú fonalak behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni, a dömping- és kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve, az alacsonyabb vám szabályával összhangban. Ennek megfelelően a vámok mértékét a dömpingkülönbözet szintjén állapították meg.

               (126)

               Mivel a Korea és Tajvan számára megállapított dömpingkülönbözetek a de minimis küszöbérték alatt voltak, ezért a Koreából és Tajvanról származó behozatalra nem kell végleges dömpingellenes vámot kivetni.

               (127)

               A javasolt dömpingellenes vámok a következők:

                           Vállalat

                           A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet

                           Dömpingkülönbözet

                           Dömpingellenes vámtételek

                           Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd

                           57,1 %

                           5,1 %

                           5,1 %

                           Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd

                           Nincs adat

                           0

                           0 %

                           Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd

                           57,6 %

                           5,5 %

                           5,5 %

                           A mintavételben nem szereplő együttműködő vállalatok

                           57,3 %

                           5,3 %

                           5,3 %

                           Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd

                           Nincs adat

                           0

                           0 %

                           Oriental Industries (Suzhou) Ltd

                           53,2 %

                           9,8 %

                           9,8 %

                           Minden más kínai vállalat

                           57,6 %

                           9,8 %

                           9,8 %

               (128)

               Az ebben a rendeletben meghatározott vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek a jelenlegi vizsgálat megállapításai alapján lettek kiszabva. Ezért azok a vizsgálat során az e vállalatok tekintetében észlelt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) így kizárólag a Kínai Népköztársaságból származó, az említett vállalatok – így konkrét jogi személyek – által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében név és cím szerint kifejezetten meg nem nevezett vállalat – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló szervezetek – által gyártott importált termék nem részesülhet e vámtételek előnyeiből; azokra az „összes többi vállalatra” érvényes vámot kell kivetni.

               (129)

               Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell intézni (3), haladéktalanul mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függnek össze. Szükség esetén a rendeletet az egyedi vámtételek alkalmazására jogosult vállalatok listájának frissítésével ennek megfelelően módosítják.

               (130)

               Valamennyi felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és szempontokról, melyek alapján végleges dömpingellenes vámok kivetését szándékozták ajánlani. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat. Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket megfelelő módon figyelembe vették, és adott esetben megfelelően módosították a megállapításokat.

               (131)

               Az új exportőrök és a rendelet mellékletében említett, a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok egyenlő bánásmódban való részesítése érdekében biztosítani kell, hogy az utóbbi vállalatokra kivetett súlyozott átlagvámot az olyan új exportőrökre is alkalmazzák, amelyek egyébként az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése alapján felülvizsgálatra lennének jogosultak, mivel a 11. cikk (4) bekezdése nem alkalmazandó, ha mintavételt alkalmaztak.

         7.3.   Az ideiglenes vámok végleges beszedése

               (132)

               Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet nagyságára és az uniós gazdasági ágazatot ért kár szintjére, szükségesnek tartják, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám által biztosított összegeket a kivetett végleges vámok összegének mértékéig véglegesen beszedjék. Amennyiben a végleges vámok alacsonyabbak, mint az ideiglenes vámok, az ideiglenesen biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámok feletti részét el kell engedni. Amennyiben a végleges vámok összege magasabb, mint az ideiglenes vámoké, csak az ideiglenes vámok mértékének megfelelően biztosított összegeket kell véglegesen beszedni.

         8.   AZ ELJÁRÁS MEGSZŰNTETÉSE

               (133)

               Tekintettel a Koreából és Tajvanról származó behozatalokkal kapcsolatos megállapításokra, meg kell szüntetni a szóban forgó két országra vonatkozó eljárást,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, kereskedelmi forgalomba nem kerülő, nagy szakítószilárdságú poliészterszál (kivéve: a varrócérnát) behozatalára, beleértve a jelenleg az 5402 20 00 KN-kód alá tartozó, legalább 67 decitex finomsági számú monofileket is.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alábbiakban felsorolt vállalatok által gyártott termékekre vonatkozó, vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

               Vállalat

               Vám (%)

               Kiegészítő TARIC-kód

               Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd

               5,1

               A974

               Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd

               0

               A976

               Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd

               5,5

               A975

               A mellékletben felsorolt vállalatok

               5,3

               A977

               Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd

               0

               A989

               Oriental Industries (Suzhou) Ltd.

               9,8

               A990

               Az összes többi vállalat

               9,8

               A999

         (3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
   2. cikk
   A nagy szakítószilárdságú, kiskereskedelmi forgalomba nem kerülő poliészterszál Koreai Köztársaságból és Tajvanból származó behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás ezennel megszűnik.
   3. cikk
   A 478/2010/EU rendeletnek megfelelően a Kínai Népköztársaságból származó, kereskedelmi forgalomba nem kerülő, nagy szakítószilárdságú poliészterszál (kivéve: a varrócérnát) – beleértve a jelenleg az 5402 20 00 KN-kód alá tartozó, legalább 67 decitex finomsági számú monofileket is – behozatalára kivetett ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeket véglegesen be kell szedni az 1. cikk szerint kivetett végleges vám mértékében. A dömpingellenes vám végleges összegét meghaladóan biztosított összegeket el kell engedni.
   4. cikk
   Amennyiben a Kínai Népköztársaság egy új exportáló gyártója kielégítő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra nézve, hogy:

               —

               nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket a vizsgálati időszak során (2008. július 1-jétől2009. június 30-ig),

               —

               nem áll kapcsolatban a Kínai Népköztársaság azon exportőreivel vagy gyártóival, amelyekre az e rendelettel kivetett intézkedéseket alkalmazni kell,

               —

               az érintett terméket az Unióba ténylegesen csak az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek az Unióba történő kivitelére,

         a Tanács a Bizottság javaslata alapján és a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően egyszerű többséggel eljárva módosíthatja az 1. cikk (2) bekezdését, és a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok jegyzékébe felveheti az új exportáló gyártót, amelyre így az 5,3 %-os súlyozott átlagvámot kell alkalmazni.
   5. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2010. november 29-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         K. PEETERS

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  HL L 135., 2010.6.2., 3. o.

      (3)  Európai Bizottság, Kereskedelmi Főigazgatóság, H Igazgatóság, N105 04/090 Iroda, 1049 Brüsszel, Belgium.

      MELLÉKLET

         A MINTÁBAN NEM SZEREPLŐ EGYÜTTMŰKÖDŐ KÍNAI GYÁRTÓK

         A977-es kiegészítő TARIC-kód

                  A vállalat neve

                  Város

                  Heilongjiang Longdi Co., Ltd

                  Harbin

                  Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co., Ltd

                  Jiaxing

                  Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co., Ltd

                  Shanghai

                  Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co., Ltd

                  Shaoxing

                  Sinopec Shanghai Petrochemical Company

                  Shanghai

                  Wuxi Taiji Industry Co., Ltd

                  Wuxi


title: A Bizottság (EU) 2015/824 végrehajtási rendelete (2015. május 27.) a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkek behozatali szabályainak végrehajtásához szükséges analitikai módszerek és más technikai jellegű rendelkezések megállapításáról szóló 900/2008/EK rendelet módosításáról

text:
               28.5.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 130/4

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/824 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. május 27.)
   a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkek behozatali szabályainak végrehajtásához szükséges analitikai módszerek és más technikai jellegű rendelkezések megállapításáról szóló 900/2008/EK rendelet módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályokról és az 1216/2009/EK, valamint a 614/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 510/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 35. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
   mivel:

               (1)

               A 900/2008/EK bizottsági rendelet (3) megállapítja az egyes feldolgozott mezőgazdasági termékek importvámjának a termékek tejzsírtartalma, tejfehérje-tartalma, keményítő-/glükóztartalma és szacharóz-/invertcukor-/izoglükóz-tartalma alapján történő kiszámításához szükséges analitikai módszereket.

               (2)

               Ezen analitikai módszerek annak ellenőrzésére szolgálnak, hogy a behozott feldolgozott mezőgazdasági termékek összetétele megfelel-e a behozatali vámáru-nyilatkozatban feltüntetett adatoknak. Az importvámok mezőgazdasági alkotóelemének kiszámítása gyakran a vámáru-nyilatkozatban megadott termékösszetétel alapján történik. Az analitikai módszereket a vámhatóságok által a behozott árukból vett mintákon alkalmazzák.

               (3)

               Ha egy áru a vámáru-nyilatkozat szerint a tejzsíron kívül más zsírokat nem tartalmaz, a behozott feldolgozott mezőgazdasági termékek tejzsírtartalmát petroléterrel történő oldószeres kivonáson alapuló módszerrel kell meghatározni, amelyet sósavval történő hidrolízis előz meg. Ha azonban egy áru a vámáru-nyilatkozat szerint a tejzsíron kívül más zsírokat is tartalmaz, tejzsírtartalmát a vajsav százalékos koncentrációja alapján kell kiszámítani, feltételezve, hogy a tejzsír vajsavtartalma állandó. A tudományos eredmények szerint a – metil-butirátként kifejezett – vajsav 4 %-os koncentrációban van jelen a tejzsírban, ezért a számításokban 25-ös együttható alkalmazandó. A jártassági vizsgálatok és a hosszú távon szerzett tapasztalatok szerint rendszerint mindkét módszer megbízható.

               (4)

               Bizonyos tejtermékek esetében azonban előfordul, hogy az előállítási folyamat során csökken a tejzsírjuk vajsavtartalma. A Bizottság Közös Kutatóközpontja 2015. március 15-i jelentésében (4) megállapította, hogy az olyan, fölözéssel, köpüléssel vagy sajtkészítési eljárással előállított tejtermékekben, mint a sovány tej, az író és a tejsavó, valamint az ezek továbbfeldolgozásával kapott olyan termékekben, mint a sovány tejpor, a tejfehérje-koncentrátum, a tejfehérje-izolátum, az írópor, az édes tejsavópor, a savanyú tejsavópor, a tejsavófehérje-koncentrátum és a tejsavófehérje-izolátum, csökken a tejzsír vajsavtartalma. A gyakorlati tapasztalatok azt mutatják, hogy az említett termékekből izolált tejzsír vajsavtartalma mintegy 50 %-kal csökken.

               (5)

               Feldolgozott mezőgazdasági termékeknek a szóban forgó tejtermékek felhasználásával történő előállítása esetén a felhasználásukkal előállított feldolgozott mezőgazdasági termékekben jelen lévő tejzsír is csökkent vajsavtartalommal rendelkezik. Ha más tejtermék felhasználására nem kerül sor, akkor a feldolgozott mezőgazdasági termékek vajsavtartalma is ugyanilyen mértékben csökken.

               (6)

               Minden olyan tejtermék szárazanyag-tartalmának, amelynek tejzsírtartalmában csökkent a vajsavtartalom, alacsony a tejzsírtartalma és magas a tejfehérje-tartalma. Az ilyen termékek átlagos tejfehérje-tartalma legtöbbször legalább nyolcszorosa az átlagos tejzsírtartalmuknak.

               (7)

               A vajsavtartalom csökkenése miatt lehetséges, hogy a feldolgozott mezőgazdasági terméknek a mai napig alkalmazandó elemzési módszerrel meghatározott tejzsírtartalma alacsonyabb, mint a behozatali vámáru-nyilatkozatban feltüntetett tejzsírtartalom. Ezért adott esetben az ilyen termékeket kiegészítő kód alá kell sorolni, és a nem csökkent vajsavtartalmú termékekétől eltérő importvámot kell kiszámolni rájuk.

               (8)

               A legtöbb esetben a mai napig alkalmazandó elemzési módszerrel meghatározott, látszólag alacsonyabb tejzsírtartalom miatt a terméket kiegészítő kód alá kell sorolni, aminek következtében az importvám alacsonyabb, mint az azonos mennyiségű tejzsírt tartalmazó, de nem csökkent vajsavtartalmú termékekre vonatkozó importvám. Néhány esetben azonban a látszólag alacsonyabb tejzsírtartalom olyan új kiegészítő kód alá történő besorolást eredményez, amelyhez lényegesen magasabb importvám tartozik, ami ezért az importvám indokolatlan emelkedéséhez vezet.

               (9)

               Az érintett feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozóan ezért alternatív módszert kell bevezetni a tejzsírtartalom meghatározására.

               (10)

               Az e rendelettel bevezetett módszer csak olyan csökkent vajsavtartalmú, feldolgozott mezőgazdasági termékek esetében alkalmazható, amelyek tejzsírtartalmának meghatározására a rendelkezésre álló tudományos eredmények alapján megbízható módszer állapítható meg. Az új módszer nem alkalmazható olyan termékek esetében, amelyre vonatkozóan a mai napig alkalmazott analitikai módszer megbízható eredményt ad, vagy olyan termékek esetében, amelyek tejzsírtartalmának meghatározására nem lehet ugyanolyan pontosságú és precizitású megbízható eljárást megállapítani.

               (11)

               A jelenleg rendelkezésre álló tudományos eredmények azt mutatják, hogy a vajsavtartalom csökkenése csak olyan feldolgozott mezőgazdasági termékek esetében állapítható meg megbízhatóan, amelyek tejfehérje-tartalma legalább 30 % és tejzsírtartalma kevesebb mint 6 %. A szóban forgó termékek kizárólag sovány tejjel, íróval vagy tejsavóval vagy ezekből előállított tejalapú összetevővel készültek egyéb tejtermékek hozzáadása nélkül.

               (12)

               A tejzsír vajsavtartalmának 50 %-os csökkenésével a tejzsír metil-butirátként kifejezett vajsavtartalma 4 % helyett csupán 2 %-ra csökken. Ezért az új módszer szerint 25 helyett 50-et kell együtthatóként alkalmazni a tejzsírtartalom kiszámítása során.

               (13)

               A 900/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (14)

               Annak érdekében, hogy az e rendelet által bevezetett módosítások céljai biztosan teljesüljenek, a Bizottságnak megfelelő idő elteltével, amely alatt elegendő információt tud gyűjteni a tagállamoktól az e rendelet által bevezetett analitikai módszer alkalmazásáról, újra meg kell vizsgálnia az említett módszer működését. A szóban forgó információkat az új módszer működésének értékeléséhez szükséges adatokra kell korlátozni, és nem lehet indokolatlan adminisztratív terheket előírni.

               (15)

               A Vámkódexbizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 900/2008/EK rendelet a következőképpen módosul:

               1.

               A 2. cikk 3. pontjában:

                           a)

                           az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

                                       „a)

                                       Ha a b) vagy a c) pont másként nem rendelkezik, az áruk tejzsírtartalmának tömegszázalékát sósavval történő hidrolízist követően petroléterrel történő oldószeres kivonással kell meghatározni.”

                                 ;

                           b)

                           a szöveg a következő c) ponttal egészül ki:

                                       „c)

                                       Azokra az árukra, amelyek esetében a rájuk vonatkozó díjat a 2658/87/EGK rendelet I. mellékletében megállapított Kombinált Nómenklatúra második részében és harmadik része I. szakaszának 1. mellékletében előírt mezőgazdasági alkotóelem alapján határozzák meg, és összetételüket illetően úgy nyilatkoznak, hogy a tejzsíron kívül más zsírokat is tartalmaznak, továbbá tejfehérje-tartalmuk az e cikk 4. pontjában előírt meghatározás szerint legalább 30 % és tejzsírtartalmuk a nyilatkozattevő nyilatkozata szerint kevesebb mint 6 %, akkor esetükben a b) pontban meghatározott eljárás helyett a következő eljárást kell alkalmazni:

                                                   —

                                                   az áruk teljes zsírtartalmának tömegszázalékát az a) pont szerint kell meghatározni,

                                                   —

                                                   a tejzsírtartalom meghatározásához petroléterrel történő oldószeres kivonáson alapuló módszert kell használni, amelyet sósavval történő hidrolízisnek kell megelőznie, és a zsírsavak metil-észtereinek gázkromatográfiája kell hogy kövessen. Ha a tejzsírok jelenlétét kimutatták, százalékos részarányukat a metil-butirát százalékos koncentrációját 50-nel szorozva, a szorzatot az áruk teljes zsírtartalmának tömegszázalékával szorozva és 100-zal osztva kell kiszámítani.”

               2.

               A szöveg a következő 4a. cikkel egészül ki:
               „4a. cikk
               (1)   A tagállamok 2017. december 17-ig tájékoztatják a Bizottságot a 2. cikk 3. és 4. pontjában előírt eljárások szerint olyan termékeken elvégzett elemzések eredményeiről, amelyeknek a 2. cikk 4. pontja szerint meghatározott tejfehérje-tartalma legalább 30 %, és amelyeket 2015. június 17. és 2017. június 17. között vámkezeltek.
               (2)   Az (1) bekezdésben említett információkat elektronikus formában közlik, és azok a következőket tartalmazzák:

                           a)

                           a vámáru-nyilatkozat átvételének időpontja;

                           b)

                           az érintett termékek mennyisége;

                           c)

                           az érintett áruk tarifális besorolása;

                           d)

                           a nyilatkozat szerinti kiegészítő kód, valamint azon áruk esetében, amelyek tekintetében a 2. cikk 3. pontjának c) alpontjában megállapított analitikai módszert alkalmazták, a szóban forgó módszer eredménye alapján alkalmazandó kiegészítő kód;

                           e)

                           a 2. cikk 4. pontjában említett analitikai módszerrel meghatározott tejfehérje-tartalom;

                           f)

                           a 2. cikk 3. pontjának megfelelően a tejzsírtartalom meghatározására alkalmazott analitikai módszer;

                           g)

                           a 2. cikk 3. pontjának a) alpontjában említett analitikai módszerrel meghatározott teljes zsírtartalom;

                           h)

                           a 2. cikk 3. pontjában említett analitikai módszerek egyikével meghatározott tejzsírtartalom;

                           i)

                           adott esetben a feldolgozott mezőgazdasági termékben található egyéb – tejzsíron kívüli – zsír típusa.

                     (3)   Az (1) és a (2) bekezdés szerint a tagállamoktól kapott információk alapján a Bizottság jelentést nyújt be a tagállamoknak a 2. cikk 3. pontjának c) alpontjában előírt eljárás működéséről. A Bizottság legkésőbb 2018. június 17-ig benyújtja a szóban forgó jelentést.”

         2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. május 27-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 150., 2014.5.20., 1. o.

      (2)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

      (3)  A Bizottság 2008. szeptember 16-i 900/2008/EK rendelete a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkek behozatali szabályainak végrehajtásához szükséges analitikai módszerek és más technikai jellegű rendelkezések megállapításáról (HL L 248., 2008.9.17., 8. o.).

      (4)  A Bizottság Közös Kutatóközpontjának 2015. március 15-i, „Technical analysis of anomalies in respect of the test set out in point (b) of Article 2(3) of Regulation (EC) No 900/2008 for the determination of milk fat content in processed agricultural products for the purpose of establishing import duties, when fats other than milk fats are present” (A behozatali vámok megállapítása céljából végzett, a 900/2008/EK rendelet 2. cikke 3. pontjának b) alpontjában előírt, a feldolgozott mezőgazdasági termékek tejzsírtartalmának meghatározására szolgáló vizsgálat során a tejzsíron kívül más zsírok jelenléte esetén előforduló rendellenességek technikai elemzése) című jelentése (ISBN 978-92-79-45593-3, ISSN 1831-9424, DOI 10.2787/781672, EUR 27105, OPOCE LA-NA-27105-EN-N).