title: A Bizottság 1346/2014/EU végrehajtási rendelete ( 2014. december 17. ) az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám hatályon kívül helyezéséről

text:
               18.12.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 363/82

         A BIZOTTSÁG 1346/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2014. december 17.)
   az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám hatályon kívül helyezéséről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére, valamint 11. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:
   A.   ELJÁRÁS

   1.   HATÁLYOS INTÉZKEDÉSEK

               (1)

               2002 júliusában a Tanács az 1339/2002/EK rendelettel (2) 21 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó szulfanilsav behozatalára és 18,3 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából származó szulfanilsav behozatalára (a továbbiakban: eredeti vizsgálat).

               (2)

               A Tanács az 1338/2002/EK rendelettel (3) 7,1 %-os végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az Indiából származó szulfanilsav behozatalára.

               (3)

               A Bizottság a 2002/611/EK határozattal (4) árra vonatkozó kötelezettségvállalást fogadott el az egyik indiai exportáló gyártó, nevezetesen a Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (a továbbiakban: Kokan) részéről, tekintettel az Indiából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedésekre.

               (4)

               2004 februárjában a Tanács a 236/2004/EK rendelettel (5) a Kínából származó szulfanilsav behozatalára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértékét az abszorpcióellenes újbóli vizsgálatot követően 21 %-ról 33,7 %-ra emelte.

               (5)

               2004 márciusában a Bizottság a kötelezettségvállalásnak a Kokan részéről történt önkéntes visszavonását követően a 2004/255/EK bizottsági határozattal (6) hatályon kívül helyezte a 2002/611/EK határozatot.

               (6)

               A Bizottság a 2006/37/EK határozattal (7) új kötelezettségvállalást fogadott el a Kokan részéről, tekintettel az Indiából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedésekre. Az 1338/2002/EK és az 1339/2002/EK tanácsi rendeletet a 123/2006/EK tanácsi rendelet (8) megfelelően módosította.

               (7)

               A Tanács az 1000/2008/EK rendelettel (9) dömpingellenes vámot vetett ki a Kínából és Indiából származó szulfanilsav behozatalára az intézkedésekre irányuló hatályvesztési felülvizsgálatot követően. Hatályvesztési és időközi felülvizsgálat nyomán a Tanács az 1010/2008/EK rendelettel (10) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az Indiából származó szulfanilsav behozatalára, és módosította az indiai szulfanilsav-behozatalra vonatkozó dömpingellenes vámok szintjét.

         2.   HATÁLYVESZTÉSI FELÜLVIZSGÁLAT IRÁNTI KÉRELEM

               (8)

               A Kínából és Indiából történő behozatalra vonatkozó, hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (11) közzétételét követően a Bizottsághoz 2013. július 1-jén kérelem érkezett ezen intézkedések hatályvesztési felülvizsgálata iránt az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján. A kérelmet a CUF – Quimicos Industriais (a továbbiakban: a kérelmező), a szulfanilsav egyetlen uniós gyártója nyújtotta be, amelynek termelése tehát az uniós előállítás 100 %-át teszi ki.

               (9)

               A kérelem alapjául az szolgált, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódását és az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődését eredményezné.

         3.   A HATÁLYVESZTÉSI FELÜLVIZSGÁLAT MEGINDÍTÁSA

               (10)

               Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2013. október 16-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (12) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.

         4.   PÁRHUZAMOS VIZSGÁLATOK

               (11)

               A Bizottság egy 2013. október 16-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (13) az 597/2009/EK rendelet (14) 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot is indított az Indiából származó szulfanilsav behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedések tekintetében.

         5.   VIZSGÁLAT

   5.1.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

               (12)

               A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2012. október 1-jétől2013. szeptember 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2010. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig, azaz 2013. szeptember 30-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.

         5.2.   Az érintett felek

               (13)

               A hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt, Kína és India exportáló gyártóit, az importőröket, azokat a felhasználókat, akikről ismert, hogy érintettek, valamint az exportáló ország képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül.

               (14)

               Az egyedüli uniós gyártó, mint az egyetlen ez irányú kérelmet benyújtó érdekelt fél számára biztosították a meghallgatás lehetőségét.

         5.3.   Mintavétel

               (15)

               Tekintettel az érintett termék indiai és kínai exportáló gyártóinak és független uniós importőreinek nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt irányoztak elő az alaprendelet 17. cikke szerint. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a fenti feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.

               (16)

               A Bizottság a mintavételi formanyomtatványra két indiai exportálótól kapott választ, és nem kapott választ egyetlen kínai exportáló gyártótól sem. Ezért nem került sor mintavételre.

               (17)

               Egy független importőr válaszolt a mintavételi formanyomtatványra, amely azonban nem az érintett termék érintett országokból való behozatalával foglalkozik, továbbá nem adott választ a kérdőívre. Ezért nem került sor mintavételre.

               (18)

               Mivel csak egy uniós gyártó érintett, az uniós gyártók esetében nem alkalmaztak mintavételt.

         5.4.   Vizsgálat

               (19)

               A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét és az uniós érdeket. A Bizottság kérdőíveket küldött az egyetlen uniós gyártó, a két indiai exportáló gyártó, az ismert importőrök és az uniós felhasználók számára.

               (20)

               A két indiai exportáló gyártó közül csak egy (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd) nyújtott be hiánytalan választ. A felülvizsgálati időszak alatt a szóban forgó indiai gyártó képviselte az Unióba irányuló teljes indiai export jelentős részét.

               (21)

               A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:

                           a)

                              Uniós gyártó:

                                       —

                                       CUF – Quimicos Industriais, Estarreja, Portugália

                           b)

                              Exportáló gyártó és analóg országbeli gyártó

                                       —

                                       Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, India

                           c)

                              Uniós felhasználók:

                                       —

                                       Blankophor GmbH, Leverkusen, Németország

                                       —

                                       Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugália

                                       —

                                       IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Spanyolország.

         B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

               (22)

               Az érintett termék a szulfanilsav, amely jelenleg az ex 2921 42 00 KN-kód alá besorolható (TARIC-kód: 2921420060). A szulfanilsav alapvetően kétféle, a tisztaság alapján meghatározott minőségben – a technikai és a tisztított minőségben – létezik. Emellett a tisztított minőséget néha a szulfanilsav sójának formájában hozzák forgalomba. A szulfanilsav optikai fehérítők, beton adalékanyagok, élelmiszer-színezékek és színezőanyag-különlegességek előállításához használt nyersanyag. Megállapításra került, hogy korlátozott mértékben a gyógyszeripar is felhasználja. Jóllehet nem vitatott, hogy mindkét minőség ugyanazon fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik, és ezért egyetlen termékként kezelik őket, fontos megjegyezni, hogy a vizsgálat megmutatta: a gyakorlatban a két minőség egymással való behelyettesíthetősége korlátozott. A tisztított minőségű szulfanilsavat alkalmazó felhasználók tekintetében különösen igaz ez, hiszen ők csak abban az esetben használhatják a technikai minőségű szulfanilsavat, ha azt saját maguk további tisztításnak vetik alá. A technikai szulfanilsavat igénylő vagy preferáló felhasználók elméletileg használhatják ugyan a tisztított minőséget, de ez az árkülönbség (20 %–25 %) miatt gazdaságilag nem jelent életképes alternatívát.

               (23)

               A szulfanilsav pusztán árucikk, alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzői pedig a származási országtól függetlenül megegyeznek. Megállapították, hogy az érintett termék és az érintett országok exportáló gyártói által gyártott és belföldi piacaikon eladott, illetve harmadik országokba exportált termékek, valamint az uniós gyártó által gyártott és az uniós piacon eladott termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvetően ugyanaz a végső felhasználásuk, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek.

         C.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

               (24)

               Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint a Bizottság megvizsgálta, hogy folyamatban van-e dömping, és hogy a Kínából és Indiából származó behozatalra vonatkozó hatályos intézkedések esetleges hatályvesztése után valószínűsíthető-e a dömping folytatása vagy megismétlődése.

         1.   Előzetes megjegyzések

   1.1.   Kína

               (25)

               A hatályvesztési felülvizsgálat megindítását követően a Bizottság felvette a kapcsolatot 39 ismert kínai exportáló gyártóval, valamint a kínai hatóságokkal. Az említett gyártók egyike sem jelentkezett, illetve működött együtt.

               (26)

               A Bizottság tájékoztatta a kínai hatóságokat és az érintett exportáló gyártókat azon szándékáról, hogy megállapításait az alaprendelet 18. cikke alapján az elérhető legjobb tényekre alapozza. A felek nem nyújtottak be észrevételt e tekintetben.

               (27)

               Következésképpen a dömping és a dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó megállapítások alapját a rendelkezésre álló tények, azaz a kérelmező által benyújtott információk, így elsősorban a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatok és az Eurostat adatai képezték.

               (28)

               A felülvizsgálati időszak alatt az érintett termékből csupán kis mennyiség behozatalára került sor Kínából az Unióba.

         1.2.   India

               (29)

               A hatályvesztési felülvizsgálat megindítását követően a Bizottság felvette a kapcsolatot 25 ismert indiai exportáló gyártóval, amelyek közül csupán egy, mégpedig a Kokan válaszolt a kérdőívre és működött együtt a vizsgálatban. A felülvizsgálati időszak alatt a vállalat képviselte az Unióba irányuló indiai export túlnyomó részét.

               (30)

               A figyelembe vett időszak alatt az exportáló gyártóra a Bizottság által elfogadott, árra vonatkozó kötelezettségvállalás vonatkozott, amelyet az exportáló gyártó a megállapítások szerint tiszteletben tartott.

         2.   Dömping

   2.1.   Kína

   2.1.1.   Analóg ország

               (31)

               A rendes érték az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjával összhangban egy megfelelő, piacgazdasággal rendelkező harmadik ország ára vagy számtanilag képzett értéke alapján került megállapításra (a továbbiakban: analóg ország).

               (32)

               Az eredeti vizsgálat során a rendes érték megállapítása céljából Kína tekintetében Indiát határozták meg analóg országként. A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy Indiát határozta meg analóg országként, és felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be ezzel kapcsolatos észrevételeiket. Észrevétel nem érkezett, és semmi nem utalt arra, hogy India már nem megfelelő erre a célra. Az uniós gazdasági ágazat a felülvizsgálati kérelemben az Amerikai Egyesült Államokat javasolta analóg országként, azonban tekintettel arra, hogy az USA-ban csupán egyetlen gyártó van, továbbá hogy az USA piacát több mint 20 éve dömpingellenes és kiegyenlítő vámok védik a Kínából és Indiából származó szulfanilsav behozatalával szemben, ezt a javaslatot elvetették. Ezért e vizsgálat tekintetében is Indiát választották analóg országként.

               (33)

               Ebből következően az együttműködő indiai exportáló gyártó adatai kerültek felhasználásra.

         2.1.2.   Rendes érték

               (34)

               Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes érték megállapítása az analóg ország együttműködő gyártójától, azaz a Kokantól kapott információk alapján történt. A rendes érték meghatározásának alapját a belföldi értékesítések képezték (lásd a (42)–(47) preambulumbekezdést).

         2.1.3.   Exportár

               (35)

               Mivel a kínai exportáló gyártók nem mutattak készséget az együttműködésre, és emiatt hiányoztak a kínai árakra vonatkozó konkrét információk, az exportár meghatározásához az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló információkat, azaz az Eurostat statisztikai forrásait használták fel. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ebből a forrásból származó információ elég pontosan tükrözi a kínai exportőrök által az uniós vevők esetében alkalmazott tényleges árakat.

         2.1.4.   Összehasonlítás

               (36)

               A rendes érték és az exportár összehasonlítását a gyártelepi ár alapján végezték el.

               (37)

               Összhangban az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével, az exportárat szükség esetén kellő mértékben kiigazították. Annak érdekében, hogy az exportár kifejezhető legyen a gyártelepi ár szintjén, a Bizottság – a felülvizsgálati kérelemben benyújtott információk alapján – kiigazította az Eurostat adatain alapuló CIF-árat a szállítási, biztosítási, anyagmozgatási és hitelköltségek vonatkozásában. Ezek a kiigazítások a CIF-ár 5 %–10 %-ának feleltek meg.

         2.1.5.   Dömping

               (38)

               Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlítása alapján állapították meg.

               (39)

               Mivel a kínai exportőrök nem voltak készek együttműködni, nem áll rendelkezésre információ a behozatal termékösszetételéről. A behozott tisztított és technikai szulfanilsav mennyiségét illetően nem áll rendelkezésre információ, mindazonáltal úgy ítélték meg, hogy még abban az esetben is, ha feltételezzük, hogy valamennyi import tisztított minőségű szulfanilsavat tartalmazott, amely átlagosan 20 %-kal drágább a technikai minőségűnél, a behozatali árak Eurostat által kimutatott szintje, összevetve az analóg ország rendes értékeivel, nem mutatta ki a dömping meglétét.

               (40)

               Továbbá a Kínából származó behozatal volumene, a (28) preambulumbekezdésben említettek szerint nagyon alacsony volt a felülvizsgálati időszak alatt. Az érintett gazdasági ágazatokban általánosan elfogadott, hogy a kis mennyiségű, alkalmi szulfanilsav-szállítmányok esetében az egységárak lényegesen magasabbak, mint a nagyobb mennyiségekre vonatkozó rendszeres megrendelések esetében, ami magyarázatul szolgálhat az Eurostat által jelentett magasabb behozatali árszintre.

               (41)

               Ezért bár a rendelkezésre álló adatokból negatív dömping állapítható meg, egy ilyen következtetés korlátozott jelentőséggel bírna tekintettel a behozott mennyiségek alacsony mértékére, valamint az importált termékek összetételére vonatkozó, a tisztított és a technikai minőség közötti jelentős árkülönbség miatt lényegesnek minősülő információk hiányára.

         2.2.   India

   2.2.1.   Rendes érték

               (42)

               Az érintett termék minden egyes típusának az egyedüli együttműködő exportáló gyártó általi belföldi értékesítése reprezentatív mennyiségben és a rendes kereskedelmi forgalomban történt az alaprendelet 2. cikk (4) bekezdésének értelmében.

               (43)

               Minden egyes terméktípus esetében megállapításra került, hogy a felülvizsgálati időszak során mekkora volt a részaránya a független vevők részére a belföldi piacon történő nyereséges értékesítéseknek.

               (44)

               Az összes hazai eladás a kiszámított előállítási költségnek megfelelő vagy azt meghaladó nettó eladási áron történt, így a nyereséges belföldi értékesítés minden egyes terméktípus esetében a teljes értékesítési mennyiség több mint 80 %-át tette ki. Ennek következtében a rendes érték alapjául minden egyes terméktípus esetében a tényleges belföldi ár szolgált, amelyet az adott terméktípus felülvizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítésének súlyozott átlagából számították ki.

               (45)

               A kérelmező azt állította, hogy az indiai piacon megjelenő kínai import nyomásának hatására torzultak az indiai belföldi árak, ami így torzító hatással bírt a rendes érték meghatározása is.

               (46)

               A (44) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a nyereséges belföldi értékesítés minden egyes terméktípus esetében a teljes értékesítési mennyiség több mint 80 %-át tette ki, és így a rendes érték meghatározása során a tényleges belföldi árat kellett alapul venni. A rendes értéket mindenesetre – függetlenül attól, hogy a kínai behozatal lefelé irányuló nyomást gyakorolt az indiai belföldi piacra – úgy állapították meg, hogy az esetleges nyomás ne befolyásolja az értékelést. Ha ugyanis egy bizonyos terméktípus értékesítésének legfeljebb 80 %-a nyereséges lenne, a rendes értéket kizárólag a nyereséges értékesítés alapján határoznák meg. Másfelől, amennyiben valamely terméktípus összes értékesítése veszteségessé válna, a rendes érték meghatározásához a teljes előállítási költséget, valamint egy ésszerű haszonkulcsot vennének alapul.

               (47)

               A Bizottság ezért úgy véli, hogy a kérelmező állítása a rendes érték kiszámítása tekintetében lényegtelen.

         2.2.2.   Exportár

               (48)

               Az érintett terméket független fogyasztók számára exportálták az Unióba, és az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg.

               (49)

               A kérelmező azt állította, hogy ellentmondás van a benzol árának alakulása és az Unióba irányuló indiai kivitel árainak alakulása között. Ez annál is figyelemreméltóbb, mivel a megállapítás értelmében a Bizottság által elfogadott, a minimális árra vonatkozó kötelezettségvállalás indexálása során a benzol árának alakulását vették alapul. A kérelmező azt is állította, hogy az árra vonatkozó kötelezettségvállalás miatt a legnagyobb indiai exportáló gyártó exportárai nem tekinthetők reprezentatívnak.

               (50)

               A Bizottság megállapításai szerint a benzol, mint a szulfanilsav fő nyersanyagaként használatos anilin előállításához szükséges nyersanyag, nem teheti ki az érintett termék előállítási költségeinek több, mint 50 %–60 %-át. Emellett az árra vonatkozó kötelezettségvállalás indexálási záradéka korlátozza a benzolár alakulásának a minimális árra gyakorolt hatását. A minimális árra vonatkozó kötelezettségvállalás betartását emellett helyszíni vizsgálat során ellenőrizték, és megállapították, hogy az exportárak folyamatosan jóval magasabbak voltak, mint a kötelezettségvállalásban előírt minimálárak, ami korlátozza a kötelezettségvállalás hatását.

               (51)

               A kérelmező azt állította továbbá, hogy az indiai exportáló gyártók minden valószínűség szerint kis mennyiséget tartalmazó szállítmányokat juttattak az Unióba, amelyek magas azonnali árakat eredményeztek és így mesterségesen növelték az exportárak szintjét.

               (52)

               A vizsgálat azonban egyáltalán nem tárt fel ilyen, a Kokan, azaz a legnagyobb indiai exportáló gyártó által lebonyolított értékesítést. Az egyéb indiai exportőrök Unióba irányuló értékesítéseinek túlnyomó része (több mint 99 %-a) a megállapítások szerint szintén olyan mennyiségeket tartalmazott, amelyek esetében nem lehet azonnali ügyletekről beszélni.

               (53)

               E megállapítások alapján vissza kell utasítani a kérelmezőnek azon állításait, miszerint az Indiából az Unióba irányuló export árai nem tekinthetők reprezentatívnak.

         2.2.3.   Összehasonlítás

               (54)

               A rendes érték és az exportár összehasonlítása a gyártelepi ár alapján történt. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában biztosították az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételét.

               (55)

               Ez alapján kiigazításokat végeztek a fuvarozási és biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellék-, csomagolási, hitelköltségek, árengedmények és jutalékok tekintetében, amennyiben bebizonyosodott, hogy azok befolyásolják az árak összehasonlíthatóságát. A kiigazítások az uniós határparitáson számított CIF-ár 6 %–10 %-a között mozognak.

         2.2.4.   Dömping

               (56)

               Az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésében meghatározottak szerint a hasonló termékre megállapított rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék exportárának súlyozott átlagával.

               (57)

               Ennek alapján az együttműködő exportáló gyártó esetében kiszámított dömpingkülönbözet negatív volt. Ebből következik, hogy a felülvizsgálati időszak során nem került sor dömpingre.

               (58)

               A kérelmező azt állította, hogy az a következtetés, miszerint a fő exportáló gyártó nem dömpingelt, nem terjeszthető ki az egyéb indiai exportáló gyártókra, tekintve, hogy a fő exportáló gyártó exportárainak alapját a minimális importárra vonatkozó kötelezettségvállalás képezi.

               (59)

               Azonban a legnagyobb indiai exportáló gyártó exportárait jóval a kötelezettségvállalásában foglalt minimális ár felett állapították meg. Ezen túlmenően az egyéb indiai gyártók exportárai – az Eurostat adatai alapján – lényegesen magasabbak voltak a legfőbb exportáló gyártó exportárainál. Végül a vizsgálat rámutatott, hogy az együttműködő exportáló gyártó harmadik országokba irányuló értékesítéseinek exportárai, amelyekre nem vonatkoznak kötelezettségvállalások vagy dömpingellenes vámok, az említett exportáló gyártó Unióba irányuló exportértékesítéseivel megegyező, azaz nem dömpingelt szinten kerültek megállapításra. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az indiai exportárakat az árra vonatkozó kötelezettségvállalástól függetlenül és a piaci feltételek szerint állapították meg.

               (60)

               Ezért a kérelmező állítását, amely szerint az egyéb indiai exportáló gyártók esetében dömpingelésre került sor, vissza kell utasítani.

         3.   A dömping megismétlődésének valószínűsége

   3.1.   Előzetes megjegyzések

               (61)

               Az Egyesült Államokban 1992 óta vannak hatályban dömpingellenes intézkedések az Indiából és Kínából származó szulfanilsav behozatalára, valamint kiegyenlítő intézkedések India vonatkozásában. 2011-ben az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma meghosszabbította az Indiából származó behozatal tekintetében hatályos, 43,7 %-os kiegyenlítő vámot, valamint az Indiából és Kínából származó behozatal tekintetében hatályos, 19,1 %–114,8 % közötti dömpingellenes intézkedéseket. Az intézkedések szintje ténylegesen lezárta az amerikai piacot az indiai és kínai behozatallal szemben.

         3.2.   Kína

               (62)

               A Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitás megbecsülésére az uniós gyártó és az egyetlen egyesült államokbeli gyártó, a Nation Ford Chemical Company (a továbbiakban: NFC) által a Kínából származó szulfanilsavra vonatkozó dömpingellenes intézkedések egyesült államokbeli hatályvesztési felülvizsgálatában (4270 sz. USITC közlemény) benyújtott adatok alapján került sor.

               (63)

               Az NFC jelezte, hogy a Kínában rendelkezésre álló kapacitás évi 65 500 tonna szulfanilsav előállítását tenné lehetővé, ami összhangban áll a kérelmezőnek a kínai gazdasági ágazat által készített tanulmányra alapozott becsléseivel, miszerint a Kínában elérhető kapacitás 65 500–82 000 tonna szulfanilsav előállításához elegendő. A szabad kapacitást 20 %-ra becsülték, ami 13 100–16 400 tonna közötti mennyiségnek felel meg. Ez több mint kétszerese a felülvizsgálati időszakra eső uniós felhasználási szintnek.

               (64)

               A kérelmező továbbá azt állítja, hogy a kínai exportőrök be tudtak lépni az indiai piacra, és ezt az állítását az indiai kormány indiai exportra és importra vonatkozó adatbázisából származó statisztikai adatokkal támasztotta alá. Az adatok alapján a tisztított szulfanilsav Kínából Indiába irányuló behozatala a felülvizsgálati időszak alatt jelentős mértékben megnőtt a korábbi időszakokhoz képest, és a behozatalok az együttműködő indiai gyártó tisztított minőségű szulfanilsavra vonatkozó belföldi eladási árainál alacsonyabb árszinten valósultak meg. Mivel a szulfanilsav tisztított minősége esetében a szállítási és biztosítási költségeket kellően figyelembe vevő rendes értéket az egyetlen együttműködő indiai gyártó tisztított minőségű szulfanilsavra vonatkozó, reprezentatív mennyiségű belföldi értékesítései alapján 92 500 INR–112 500 INR között (titoktartási megfontolásból tartomány szerepel) határozták meg, az adatok megerősítik, hogy a kínai tisztított szulfanilsavat tartalmazó import 82 500 INR–92 500 INR közötti dömpingelt áron (titoktartási megfontolásból tartomány szerepel) jelent meg az indiai piacon. Az Indiába irányuló behozatal során megfigyelt dömping segített megítélni a kínai exportáló gyártók várható magatartását abban az esetben, ha a jelenlegi intézkedések hatályukat vesztenék.

               (65)

               Figyelembe véve a Kínában rendelkezésre álló jelentős szabad kapacitást és az említett exportáló gyártók valamely, kereskedelmi védelmi intézkedések által nem védett harmadik piacon megnyilvánuló árképzési magatartására vonatkozó információkat, az intézkedések hatályvesztése esetén valószínű a dömping megismétlődése.

         3.3.   India

               (66)

               Az Indiában rendelkezésre álló teljes kapacitás megbecsülésére ugyancsak az NFC, valamint az egyedüli uniós gyártó által szolgáltatott adatok alapján került sor.

               (67)

               A kérelmező becslése szerint a teljes indiai kapacitás körülbelül 13 500 tonna, amelyből 2 700 tonna kihasználatlannak tekinthető. E számadatok teljes mértékben összhangban állnak az egyedüli amerikai gyártó, az NFC által az USA-ban folytatott vizsgálat során szolgáltatott adatokkal.

               (68)

               A kérelmező azt állította, hogy a 2 700 tonnás szabad kapacitás fenyegetést jelent értékesítéseire nézve, mivel az megfelel az uniós felhasználás jelentős részének, továbbá várható, hogy az említett szabad kapacitás emelkedni fog a kínai termékeknek az indiai piacon való növekvő jelenléte miatt, és így az export ösztönzése tovább erősödik majd.

               (69)

               A Bizottság e tekintetben megjegyzi, hogy a legnagyobb indiai exportáló gyártó 2013-ban lemondott exportorientált egység státuszáról, mivel tervei szerint növelni fogja értékesítési volumenét a belföldi piacon. Ezeket az értékesítéseket súlyosan korlátozzák az EOU-rendszer feltételei. A vállalat megerősítette, hogy a kínai import növekvő mértéke ellenére nem tapasztalt jelentős nyomást a kínai versenytársak részéről a technikai minőségű szulfanilsav tekintetében (amely termékben a Kokan főképp érdekelt), továbbá, hogy értékelése alapján az indiai piacnak jók a fejlődési kilátásai. Ezért nincs ok feltételezni, hogy az indiai gyártók szabad kapacitása az indiai piacra gyakorolt állítólagos kínai nyomás miatt átirányítódik az uniós piac felé.

               (70)

               A becslések szerinti indiai szabad kapacitás ellenére a dömping megismétlődése nem tűnik valószínűnek, tekintettel arra, hogy sem az Unióba, sem a harmadik országokba irányuló exportokat nem dömpingelték.

               (71)

               A vizsgálat nem mutatta ki, hogy az együttműködő exportáló gyártó eltérő árazási magatartást tanúsított volna a harmadik országokban történő értékesítés során, mint az Unióba irányuló exportértékesítések alkalmával. A harmadik országokba irányuló, jelentős mennyiséget érintő kivitel árai olyan szintet mutattak, amely megfelel az uniós gazdasági ágazat független vevőkkel szemben alkalmazott eladási árainak.

               (72)

               A nyilvánosságra hozatalt követő beadványában a kérelmező új statisztikai adatokat nyújtott be, amelyek alapján azt állította, hogy a Törökországba irányuló indiai exportokat dömpingelték.

               (73)

               A Bizottság vizsgálatai során hasonló mennyiséget érintő, Törökországba irányuló indiai exportokat azonosított, amelyeket hozzá tudott rendelni az együttműködő exportáló gyártóhoz. Így a Bizottság számításait mind a termékösszetétel, mind pedig az árszint tekintetében pontosabb és részletesebb adatokra tudta alapozni. A Bizottság megerősíti, hogy az exportált mennyiség nem volt dömpingelt.

         3.4.   Következtetés a dömping folytatódásának megismétlődéséről

               (74)

               Kína tekintetében a megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre alapozták, mivel nem került sor együttműködésre, és így nem állnak rendelkezésre vállalatspecifikus adatok a kínai szabad kapacitás, valamint a harmadik országokban tanúsított árazási magatartás tekintetében.

               (75)

               Tekintettel arra, hogy a rendelkezésre álló tények Kína esetében jelentős mértékű szabad kapacitásra, valamint a harmadik országok piacán megvalósult dömpingre engednek következtetni, a dömping megismétlődése – figyelembe véve az uniós piac vonzó árszintjeit – valószínűsíthető.

               (76)

               India tekintetében ugyanakkor nem valószínű a dömping megismétlődése, figyelembe véve, hogy a felülvizsgálati időszak során nem került sor dömpingre, a szabad kapacitás mértéke jelentősen a kínai alatt marad, továbbá India magas exportárszinteket alkalmaz az Unió és a világ többi része vonatkozásában.

         D.   A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

   1.   Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat meghatározása

               (77)

               A felülvizsgálati időszak során a hasonló terméket az Unióban egyetlen uniós gyártó állította elő, amely így az uniós előállítás 100 %-át képviseli, továbbá az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az említett gyártó alkotja az uniós gazdasági ágazatot.

         2.   Uniós felhasználás

               (78)

               Az uniós felhasználás meghatározása a következők alapján történt:

                           —

                           a hasonló terméknek az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített volumene,

                           —

                           a szulfanilsav uniós piacra behozott, az Eurostat felé bejelentett volumene (TARIC-szint).

               (79)

               Tekintettel arra a tényre, hogy az uniós gazdasági ágazatot csupán egy gyártó alkotja, és az Egyesült Államokban csak egyetlen exportáló gyártó van, a bizalmas üzleti információk védelme érdekében az információkat az alábbi táblázatokban indexált formában kell ismertetni.

                  1. táblázat

                  Felhasználás az uniós piacon

                           Mennyiség (indexálva)

                           2010

                           2011

                           2012

                           Felülvizsgálati időszak

                           Uniós felhasználás (2010=100)

                              100

                              106

                              106

                              114

                              Forrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.

               (80)

               A vizsgálat kimutatta, hogy a szulfanilsav piaca fokozatosan bővült a figyelembe vett időszak során, és a felülvizsgálati időszak végére 14 %-kal emelkedett.

         3.   Az érintett országokból érkező behozatal

   a)   Behozatali volumen és piaci részesedés

      2. táblázat

      Az érintett országokból érkező behozatal

               Importvolumen (indexálva)

               2010

               2011

               2012

               Felülvizsgálati időszak

               Kína

                  100

                  77

                  14

                  1

               India

                  100

                  422

                  187

                  52

               Az érintett országok összesen

                  100

                  110

                  30

                  6

                  Forrás: Eurostat.

      2a. táblázat

      Az érintett országokból érkező behozatal

               Importvolumen (tartományok) (15)

               2010

               2011

               2012

               Felülvizsgálati időszak

               Kína

               650–1 000

               500–800

               90–250

               10–60

               India

               50–200

               250–550

               100–250

               10–80

               Az érintett országok összesen

               700–1 200

               750–1 350

               190–500

               20–140

                  Forrás: Eurostat.

      3. táblázat

      Az érintett országok piaci részesedése

               Piaci részesedés (indexálva)

               2010

               2011

               2012

               Felülvizsgálati időszak

               A kínai behozatal piaci részesedése

                  100

                  73

                  13

                  1

               Az Indiából származó behozatal piaci részesedése

                  100

                  397

                  177

                  46

               Az érintett országok összesen

                  100

                  103

                  28

                  5

               (81)

               Ha külön-külön vizsgálják az országokat, a Kínából származó behozatal mennyisége 99 %-kal csökkent 2010 és a felülvizsgálati időszak között, Kína piaci részesedése pedig 99 %-kal csökkent ugyanebben az időszakban.

               (82)

               Az Indiából származó behozatal volumene 48 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak során, a piaci részesedése pedig 54 %-kal esett vissza ugyanebben az időszakban.

               (83)

               Az érintett országokból származó szulfanilsav behozatalának összesített volumene 94 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak során, és igen alacsony szintre esett vissza a felülvizsgálati időszak alatt. Hasonlóképpen, az érintett országokból származó szulfanilsav behozatalának piaci részesedése 95 %-kal zsugorodott a figyelembe vett időszak során, és igen alacsony szintre esett vissza a felülvizsgálati időszak alatt.

         b)   Importárak

      4. táblázat

      Az érintett országokból származó szulfanilsav-behozatalok átlagárai

               2010

               2011

               2012

               Felülvizsgálati időszak

               Kínai importár – indexálva (2010=100)

                  100

                  92

                  104

                  164

               Indiai importár – indexálva (2010=100)

                  100

                  79

                  84

                  92

               Az érintett országok átlagos importárai – indexálva (2010=100)

                  100

                  93

                  104

                  126

                  Forrás: Eurostat.

      4a. táblázat

      Az érintett országokból származó szulfanilsav-behozatalok átlagárai

               Ártartományok (16)

               2010

               2011

               2012

               Felülvizsgálati időszak

               Kínai importár

               1 000–1 400

               950–1 350

               1 000–1 400

               1 700–2 500

               Indiai importár

               1 200–1 800

               1 000–1 400

               1 100–1 500

               1 300–1 700

               Az érintett országok átlagos importárai

               1 000–1 800

               950–1 400

               1 000–1 500

               1 300–2 500

                  Forrás: Eurostat.

               (84)

               A Kínából származó szulfanilsav átlagos importára 2011-ben enyhe mértékben, 8 %-kal csökkent, majd ezt követően növekvő tendenciát mutatott egy igen meredek, a felülvizsgálati időszakra eső, 64 %-os emelkedéssel.

               (85)

               Az Indiából származó érintett termék átlagárai is csökkentek 2011-ben (21 %-kal), majd azt követően fokozatosan emelkedtek, azonban továbbra is 8 %-kal a 2010-es árszint alatt maradtak.

         c)   Az áralákínálás és az áron aluli értékesítés

               (86)

               Mivel a kínai exportáló gyártók kis mennyiségeket értékesítettek, továbbá nem állt rendelkezésre információ az importált termékek összetételéről, nem lehetett érdemi számításokat végezni az áralákínálás és áron aluli értékesítés tekintetében. A (39) preambulumbekezdésben foglalt, a kínai behozatalra vonatkozó Eurostat-adatokon alapuló feltételezés szerint a felülvizsgálati időszak tekintetében nem állapítottak meg áralákínálást vagy áron aluli értékesítést.

               (87)

               Az uniós gazdasági ágazat által rendelkezésre bocsátott, a (64) preambulumbekezdésben ismertetett importstatisztikák alapján a Kínából származó tisztított minőségű szulfanilsav indiai piacon alkalmazott árai, kiigazítva az érintett termékre vonatkozó 6,5 %-os uniós importvám és a 2 %-os behozatal utáni költségek (vámkezelési költségek) tekintetében, 5 %–15 % közötti áralákínálást és áron aluli értékesítést jelentenek az uniós gazdasági ágazat eladási áraihoz képest.

               (88)

               India esetében nem állapítottak meg alákínálást és áron aluli értékesítést. Tekintettel arra, hogy a számítás alapjául az egyetlen együttműködő exportáló gyártó értékesítési adatai szolgálnak, a pontos számadatokat az üzleti titok védelme érdekében nem lehet nyilvánosságra hozni. Az alákínálás és az áron aluli értékesítés mértékét – 20 % és – 40 % között állapították meg.

               (89)

               A nyilvánosságra hozatalt és az uniós gyártó észrevételeit követően a Bizottság az Eurostat adatai alapján kiszámította az áralákínálást és az áron aluli értékesítést az indiai import fennmaradó része tekintetében. A kapott számok alapján az említett importok vonatkozásában nem állapítottak meg áralákínálást és áron aluli értékesítést. Ezért megerősítették a (88) preambulumbekezdésben megállapított következtetéseket. Továbbá összehasonlították az uniós gazdasági ágazat által előállított és értékesített, illetőleg az indiai exportőrök által értékesített érintett terméknek a világ többi része felé alkalmazott árait. Az említett összehasonlítás nem utalt áralákínálásra vagy áron aluli értékesítésre.

               (90)

               Emellett az uniós gyártó újabb számításokat bocsátott rendelkezésre, amelyek arról tanúskodtak, hogy az indiai importok és az uniós gyártó értékesítéseinek átlagos árszintje 2012-ben csupán jelentéktelen mértékben tért el. Ez a számítás a Bizottság számára azonban nem volt elfogadható, mivel nem vette figyelembe azt a tényt, hogy az indiai import döntően technikai minőségű szulfanilsavból állt, míg az uniós gyártó kizárólag tisztított minőségű szulfanilsavat értékesített, amely nagyjából 20 %-kal drágább.

         4.   EGYÉB HARMADIK ORSZÁGOKBÓL SZÁRMAZÓ BEHOZATAL

               (91)

               Három elhanyagolható ügylet kivételével (2010-ben és 2011-ben Svájcból és 2012-ben Malajziából) a figyelembe vett időszakban az egyéb harmadik országokból származó, szulfanilsavra vonatkozó valamennyi behozatal az Egyesült Államokból érkezett.

                  5. táblázat

                  Az egyéb harmadik országokból származó, szulfanilsavra vonatkozó behozatalok (USA)

                           2010

                           2011

                           2012

                           Felülvizsgálati időszak

                           Az USA-ból származó behozatal volumene (indexálva)

                              100

                              267

                              253

                              299

                           Az USA-ból származó behozatal piaci részesedése (indexálva)

                              100

                              180

                              171

                              188

                           Az USA-ból származó behozatal átlagos árai (indexálva)

                              100

                              95

                              101

                              102

                              Forrás: Eurostat.

               (92)

               Az USA-ból származó szulfanilsav-behozatal volumene és piaci részesedése egyaránt jelentősen, 199 %-kal, illetőleg 88 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszakban. Minthogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése viszonylag állandó maradt ugyanebben az időszakban, az USA-ból származó behozatal szerezte meg a piacot, amelyet a kínai és indiai exportőrök elveszítettek.

               (93)

               Az USA-ból származó behozatal árszínvonala a figyelembe vett időszakban meglehetősen stabil maradt, és az uniós gyártókéval azonos tartományon belül volt. A felülvizsgálati időszak alatt az USA-ból származó import nem vezetett áralákínáláshoz.

         5.   Az uniós gazdasági ágazat helyzete

               (94)

               A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

               (95)

               A bizalmas üzleti adatok védelme érdekében az egyedüli uniós gyártóra vonatkozó adatokat indexált formában kell bemutatni.

         5.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

      6. táblázat

      Termelés, kapacitás és kapacitáskihasználás

               2010

               2011

               2012

               Felülvizsgálati időszak

               Előállítás tonnában (indexálva)

                  100

                  87

                  99

                  107

               Kapacitás tonnában (indexálva)

                  100

                  100

                  100

                  100

               Kapacitáskihasználás (indexálva)

                  100

                  87

                  99

                  107

                  Forrás: Kérdőívre adott válasz.

               (96)

               Az uniós gazdasági ágazat termelése 7 %-kal volt magasabb a felülvizsgálati időszakban, mint a figyelembe vett időszak elején. Az uniós gazdasági ágazat kapacitása változatlan maradt a figyelembe vett időszak során, és ennek következtében a kapacitáskihasználás a termeléssel párhuzamosan változott, és 7 %-kal nőtt a felülvizsgálati időszakban.

               (97)

               Meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása a figyelembe vett időszak alatt a 2011. év kivételével továbbra is kielégítő volt, és optimális szintet ért el a felülvizsgálati időszak során.

               (98)

               A nyilvánosságra hozatalt követően az uniós gazdasági ágazat azt állította, hogy a kapacitáskihasználás a figyelembe vett időszak során csak a felülvizsgálati időszak alatt ért el optimális szintet, ami azt mutatja, hogy az élénkülés csak a közelmúlt fejleménye és elég törékeny.

               (99)

               Ez az észrevétel a Bizottság értékelése szerint nem változtat a (97) preambulumbekezdés következtetésein, amelyek egyébként sem mondanak ellent az uniós gazdasági ágazat észrevételeinek.

         5.2.   Zárókészletek

      7. táblázat

      Zárókészletek volumene

               2010

               2011

               2012

               Felülvizsgálati időszak

               Zárókészletek tonnában (indexálva)

                  100

                  576

                  328

                  171

                  Forrás: Kérdőívre adott válasz.

               (100)

               Az uniós gazdasági ágazat év végi készletszintje ugrásszerűen megnövekedett 2011-ben, majd azt követően csökkenő tendenciát mutatott, de 71 %-kal még így is túllépte a 2010-es szintet a felülvizsgálati időszakban. Mindenesetre a felülvizsgálati időszak alatti termelési volumen alapján a zárókészlet szintje kevesebb, mint egy gyártási hónapnak felel meg.

         5.3.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

      8. táblázat

      Értékesítési volumen és piaci részesedés

               2010

               2011

               2012

               Felülvizsgálati időszak

               Értékesítési mennyiség tonnában (indexálva)

                  100

                  70

                  97

                  104

               Piaci részesedés %-ban (indexálva)

                  100

                  66

                  92

                  92

                  Forrás: Kérdőívre adott válasz.

               (101)

               Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 4 %-kal növekedett a figyelembe vett időszak kezdetéhez képest. A 2011-es rendkívüli mélypontot folyamatos emelkedés követte.

               (102)

               A piaci részesedés tekintetében az uniós gazdasági ágazat teljesítménye a figyelembe vett időszak alatt stabilnak tekinthető 2011 kivételével, amikor az eladások visszaeséséhez hasonlóan az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése is csökkent. A következő években az értékesítés és a piaci részesedés növekvő tendenciát mutatott. Annak ellenére, hogy az uniós gyártó piaci részesedése a felülvizsgálati időszak alatt továbbra is kevéssel a 2010-es szint alatt maradt, említést érdemel, hogy az uniós gazdasági ágazatnak még így is sikerült kivennie részét az uniós felhasználás növekedéséből, és jelentős piaci részesedéssel rendelkezett az uniós piacon a figyelembe vett időszak egészében.

               (103)

               A nyilvánosságra hozatalt követő beadványában az uniós gazdasági ágazat azt állította, hogy piaci részesedése igen bizonytalan annak köszönhetően, hogy a szulfanilsav árvezérelt árucikk, és példaként 2011-re hivatkozott, amikor az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése erősen visszaesett.

               (104)

               E tekintetben ki kell emelni, hogy a piaci részesedés 2011-ben tapasztalt visszaesése egybeesett az uniós gyártó által az akkori piaci tendenciákkal szembemenve alkalmazott áremeléssel. A vizsgálat ugyanis kimutatta, hogy 2011-ben az importárak nagyságrendileg 5 %–20 % közötti visszaesést mutattak függetlenül attól, hogy az import mely országból származott. Megjegyzendő továbbá, hogy a rendelkezésre álló statisztikai adatok alapján elsősorban az Egyesült Államok vette át az uniós gazdasági ágazat által elveszített piaci részesedést.

         5.4.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

      9. táblázat

      Eladási árak

               2010

               2011

               2012

               Felülvizsgálati időszak

               Átlagos eladási ár – EUR/tonna (indexálva)

                  100

                  109

                  108

                  112

                  Forrás: Kérdőívre adott válasz.

               (105)

               Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon alkalmazott eladási árai a figyelembe vett időszakban 12 %-kal emelkedtek, ami a fő nyersanyag (anilin) megnövekedett költségeinek áthárítására vezethető vissza.

         5.5.   Foglalkoztatás és termelékenység

      10. táblázat

      Foglalkoztatás és termelékenység

               2010

               2011

               2012

               Felülvizsgálati időszak

               Foglalkoztatás (indexálva)

                  100

                  100

                  117

                  117

               Munkatermelékenység (indexálva)

                  100

                  88

                  85

                  91

               Átlagos munkaerőköltség (indexálva)

                  100

                  105

                  102

                  116

                  Forrás: Kérdőívre adott válasz.

               (106)

               A foglalkoztatás teljes munkaidős egyenértékben kifejezve 17 %-kal nőtt a felülvizsgálati időszak alatt. Az átlagos munkaerőköltség növekvő tendenciát mutatott a figyelembe vett időszakban, és 2010-hez képest 16 %-kal emelkedett a felülvizsgálati időszak során. Mivel a termelés – amint azt a (96) preambulumbekezdés mutatja – csak 7 %-kal emelkedett, a munkatermelékenység 9 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.

         5.6.   Nyereségesség

      11. táblázat

      Nyereségesség

               2010

               2011

               2012

               Felülvizsgálati időszak

               Nyereségesség (indexálva)

                  100

                  96

                  20

                  65

                  Forrás: Kérdőívre adott válasz.

               (107)

               Az uniós gazdasági ágazatnak a hasonló termékre vonatkozó nyereségessége csökkent a figyelembe vett időszakban, és valamivel alacsonyabb volt az uniós gazdasági ágazat által optimálisnak tartott szintnél, ugyanakkor fontos megjegyezni, hogy a figyelembe vett időszak során végig pozitív maradt.

               (108)

               A nyereségesség csökkenése főként annak köszönhető, hogy – 2010 és a felülvizsgálati időszak között közel 20 %-kal – növekedett az átlagos előállítási költség, amit nem tudott teljes mértékben ellensúlyozni az eladási áraknak a (105) preambulumbekezdésben említett 12 %-os emelkedése.

         5.7.   Beruházások, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom

      12. táblázat

      Beruházások, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom

               2010

               2011

               2012

               Felülvizsgálati időszak

               Éves beruházások (indexálva)

               —

               100

               133

               57

               Beruházás megtérülése (indexálva)

               100

               86

               30

               103

               Pénzforgalom (indexálva)

               100

               116

               68

               82

               (109)

               A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudott beruházást eszközölni 2010-ben. Ezt követően a szulfanilsavra vonatkozó üzleti beruházások 2011-től a felülvizsgálati időszak végéig 43 %-kal estek vissza; abszolút értelemben vett összegük alacsonynak tekinthető, és főleg a karbantartási tevékenységekkel álltak összefüggésben. Ezek a megállapítások összhangban vannak a beruházások megtérülésével és a felülvizsgálati időszak alatti alacsony nyereségességgel.

               (110)

               A beruházások megtérülése 2011-ben és 2012-ben szorosan követte a nyereségesség tendenciáját. A beruházások megtérülése javult a felülvizsgálati időszak alatt, és a nyereségesség 2012 és a felülvizsgálati időszak közötti növekedésének köszönhetően elérte a 2010-es szintet (lásd a 11. táblázatot).

               (111)

               A pénzforgalom a figyelembe vett időszak során ingadozó tendenciát mutatott, de pozitív maradt, a felülvizsgálati időszak során ugyanakkor 18 %-kal csökkent az 2010-es szinthez képest. Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak tekintetében nem számolt be a tőkebevonást érintő nehézségekről.

         5.8.   A dömping nagysága és a korábbi dömping hatásaiból való kilábalás

               (112)

               Amint azt a (41) és az (57)–(60) preambulumbekezdés megállapítja, a felülvizsgálati időszak alatt nem állapítottak meg dömpinget az érintett országokból származó behozatalok esetében.

               (113)

               Figyelembe véve, hogy a Kínából és Indiából származó behozatalt nem dömpingelték, valamint hogy nőtt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene, árai és a kapacitáskihasználása, levonható az a következtetés, hogy az intézkedések sikeresek voltak, és hogy az uniós gazdasági ágazat kiheverte a figyelembe vett időszak során korábban előforduló dömping hatásait. Egyes – például a nyereségességet és a piaci részesedést érintő – kármutatók némileg csökkentek ugyan a felülvizsgálati időszak alatt, ez azonban nem tulajdonítható az érintett országokból származó behozatalnak, hiszen azok szintje az említett időszakban nagyon alacsony volt. Mindenesetre a negatív tendenciát mutató kármutatók továbbra is arra engednek következtetni, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete fenntartható.

         5.9.   Az uniós gazdasági ágazat exporttevékenysége

               (114)

               Az uniós gazdasági ágazat csupán elhanyagolható mennyiségeket exportált 2012-ben és a felülvizsgálati időszakban, ami arra engedett következtetni, hogy a kivitel nem befolyásolta az uniós gazdasági ágazat helyzetét.

         6.   Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés

               (115)

               Annak ellenére, hogy a Kínából és Indiából származó érintett termék tekintetében a felülvizsgálati időszak alatt megállapított átlagos árszintek, valamint ezek összehasonlítása a korábbi évekkel csak korlátozottan megbízható az alacsony volumenű behozatal miatt, a vizsgálat kimutatta, hogy a Kínából és Indiából származó érintett termék nem dömpingelt áron érkezett az Unióba.

               (116)

               Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése viszonylag állandó maradt, és a korábban az érintett országokra jutó mennyiség helyére az USA-ból származó behozatal lépett az uniós gazdasági ágazatéhoz hasonló áron. Az uniós gazdasági ágazat növelni tudta értékesítési volumenét és átlagos eladási árait, továbbá közel optimális kapacitáskihasználást tudott elérni.

               (117)

               A piaci részesedés és az unió gazdasági ágazat jövedelmezőségének mérsékelt csökkenése nem tulajdonítható a kínai és indiai behozatalnak a (113) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint.

               (118)

               Ezért megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár.

               (119)

               Jóllehet, az uniós gazdasági ágazat tett néhány a kár meghatározására vonatkozó észrevételt, amelyekkel a (89)–(90), (98)–(99) és (103)–(104) preambulumbekezdések foglalkoztak, a jelentős kár elmaradására vonatkozó végső következtetéssel, különösen a felülvizsgálati időszak vonatkozásában, egyetértett.

         7.   A kár megismétlődésének valószínűsége

               (120)

               A kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés kapcsán fontos rámutatni, hogy az uniós gazdasági ágazat optimális kapacitáskihasználás mellett – amely megvalósult a felülvizsgálati időszak során – nem volt képes a teljes uniós felhasználás kielégítésére, és ennek következtében az uniós felhasználás jelentős részét importból kellett fedezni.

               (121)

               Ezen túlmenően az uniós gazdasági ágazat csupán tisztított szulfanilsavat állít elő, ami azt jelenti, hogy azok a felhasználók, amelyek gyártási tevékenységükhöz a technikai minőségű szulfanilsavat részesítik előnyben, rá vannak utalva a behozatalra.

               (122)

               Ezenfelül az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése viszonylag állandó volt a számos hosszú távú vevő számára végzett értékesítések miatt. A vizsgálat azt is feltárta, hogy egyes felhasználók megkövetelték, hogy a szulfanilsav szállítói szigorú és költséges tanúsítási/hitelesítési eljárásnak vessék alá magukat, ami megnehezíti az egyik szállítóról a másikra való áttérést.

               (123)

               E kontextusban vizsgáljuk az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésével összhangban annak valószínűségét, hogy a kár megismétlődik az intézkedések hatályvesztése esetén.

         7.1.   Kína

               (124)

               Mivel egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálatban, a Kína tekintetében tett megállapítások az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeken és különösen a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmen alapulnak.

               (125)

               A (63) és (75) preambulumbekezdés megállapította, hogy a kínai gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek a szulfanilsav-termelés terén, és a dömping megismétlődése valószínűnek tekinthető.

               (126)

               Ezenfelül, amint azt a (64) és a (87) preambulumbekezdés jelzi, a rendelkezésre álló információk arra utalnak, hogy Kína a közelmúltban nagyobb mennyiségű szulfanilsavat adott el India számára az uniós gazdasági ágazat árainál alacsonyabb áron.

               (127)

               Végezetül az indiai piacra behozott kínai import kapcsán megszerzett statisztikák a (64) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint azt jelezhetik, hogy Kína döntően a tisztított minőségű szulfanilsav értékesítésében érdekelt, ami, amennyiben az értékesítés az uniós piacra irányul, közvetlen versenyt idézne elő az uniós gyártó értékesítéseivel.

               (128)

               Az említett tényezők együttesen azt jelzik, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén Kína rövid időn belül jelentős mennyiségű szulfanilsavat exportálhatna dömpingelt áron az uniós piacra anélkül, hogy átirányítaná a más piacokat érintő értékesítéseit. Az uniós piac az árak tekintetében vonzó, és lehetővé tenné a kínai exportőrök számára, hogy méretgazdaságosságra tegyenek szert a termelés növelése által. Amennyiben ez a helyzet állna elő, az uniós gazdasági ágazat eladásai és eladási árai azonnal csökkennének, ami kihatna a kapacitáskihasználtságra és a nyereségességre. Az említett kármutatók romlása gyorsan véget vetne az uniós gazdasági ágazat élénkülésének és jelentős kárt idézne elő.

         7.2.   India

               (129)

               India tekintetében a (76) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint nem áll fenn a dömping megismétlődésének valószínűsége az intézkedések hatályvesztése esetén. E megállapítás fényében nincs szükség a kár megismétlődésének elemzésére.

         8.   A kár megismétlődésével kapcsolatos következtetések

               (130)

               A vizsgálatnak a fenti preambulumbekezdésekben ismertetett eredményeire tekintettel valószínűsíthető, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése jelentősen megnövelné a Kínából származó, alacsony árú export mértékét, ami negatívan befolyásolná az uniós gazdasági ágazat pénzügyi és gazdasági teljesítményét, továbbá a kár megismétlődéséhez vezetne.

               (131)

               A kár megismétlődésének valószínűségét India tekintetében nem elemezték, mivel az Indiából származó dömpingelt behozatal megismétlődésére vonatkozó vizsgálat negatív eredménnyel zárult.

         E.   AZ UNIÓS ÉRDEK

   1.   Bevezetés

               (132)

               Az Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatban megállapítást nyert, hogy a dömping megismétlődése nem valószínű. Ezért nincs szükség az uniós érdekekkel kapcsolatos megállapításokra.

               (133)

               Kína esetében az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálták, hogy az intézkedések fenntartása összességében véve ellentétes lenne-e az Unió érdekeivel. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek – vagyis az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek – értékelésén alapult. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.

         2.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

               (134)

               A (113) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az intézkedések sikeresnek bizonyultak, és lehetővé tették az uniós gazdasági ágazat számára, hogy megerősítse pozícióját. A (130) preambulumbekezdésben ugyanakkor az is megállapítást nyert, hogy a Kínával szemben hozott dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínű az uniós gazdasági ágazat helyzetének jelentős romlása. Ezért az a következtetés vonható le, hogy a Kína elleni intézkedések fenntartása előnyös lenne az uniós gazdasági ágazat számára.

         3.   A felhasználók érdeke

               (135)

               Minden ismert felhasználót tájékoztattak a felülvizsgálat megindításáról. A Bizottság kérdőívét négy esetben teljesen, három esetben pedig részlegesen töltötték ki, illetőleg észrevételezték a szulfanilsav felhasználói. Az így kapott adatok alapján megállapították, hogy az érintett termék költségeinek a feldolgozott termékek előállítási költségeire gyakorolt hatásai a feldolgozott termékek típusától függően jelentős eltérést mutatnak a felhasználók között.

               (136)

               Számos felhasználó (gyógyszeripari termékek és speciális festék gyártói) elismerte, hogy a szulfanilsavnak csak alárendelt szerepe van az előállítási költségek között, és ezért úgy véli, hogy az intézkedések gyakorlatilag nincsenek hatással az előállítási költségekre/árakra.

               (137)

               Más felhasználók (cement adalékanyagok és optikai fehérítők gyártói) számára ugyanakkor a szulfanilsav a feldogozott termékek előállítási költségeinek 4 %–12 %-át teszi ki. Ezek a felhasználók is veszteségről számoltak be a felülvizsgálati időszak során, és azt állították, hogy a jelenleg hatályban lévő vámok részben felelősek nehéz helyzetükért.

               (138)

               Ezen állítás tekintetében megjegyzendő, hogy a Kínából származó behozatal mértéke gyakorlatilag elenyésző volt a felülvizsgálati időszak alatt, ezért a Kínával szemben a tisztességes uniós piaci árszint biztosítására alkalmazott vámok nem eredményeztek többletköltséget a felhasználók számára a figyelembe vett időszak során, és így nem indokolhatják a felhasználók által tapasztalt nehézségeket. A hasonló termék árnövekedését a figyelembe vett időszak alatt az eredményezte, hogy a legfontosabb nyersanyag árának emelkedése a (105) és (108) preambulumbekezdésében jelzettek szerint növelte az előállítási költségeket. Az Indiából származó szulfanilsav behozatalára jelenleg hatályban lévő vámok e rendelet által javasolt eltörlése azonnal megkönnyítené a versenyképes árakon való hozzáférést egy további szulfanilsav-forráshoz az uniós piacon, és ezáltal a felhasználók érdekeit is szolgálná. Ebből következően úgy kell tekinteni, hogy az intézkedések fenntartása Kína tekintetében nem okoz indokolatlan nehézségeket a felhasználók számára a jövőben.

         4.   Az importőrök érdeke

               (139)

               Minden ismert importőrt tájékoztattak a felülvizsgálat megindításáról. Az érintett termék egyik importőre csak részben válaszolt a kérdőívre, és azt állította, hogy a szulfanilsav nem játszik fontos szerepet tevékenységében. Más importőrök nem válaszoltak a kérdőívre, és nem nyújtottak be írásbeli beadványt, illetőleg észrevételt. Abból, hogy az importőrök nem voltak készek együttműködni, azt a következtetést lehet levonni, hogy a Kínából származó behozatallal szemben érvényesített intézkedések fenntartása nem mond ellent érdekeiknek.

         5.   Következtetés

               (140)

               A fentiekre tekintettel megállapítást nyert, hogy nem szólt uniós érdekből fakadó kényszerítő ok a Kínával szemben alkalmazott dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.

         F.   A KÍNÁVAL SZEMBENI DÖMPINGELLENE INTÉZKEDÉSEK FENNTARTÁSA, VALAMINT AZ INDIÁVAL SZEMBENI DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK MEGSZÜNTETÉSE

               (141)

               Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján helyénvalónak ítélték meg a Kínából származó szulfanilsav behozatalára kivetett meglévő dömpingellenes vámok fenntartását, és az Indiából származó szulfanilsav behozatalára kivetett meglévő dömpingellenes vámok hatályon kívül helyezését. Az érdekelt feleknek lehetőségében állt továbbá, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.

               (142)

               A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Kínából származó szulfanilsavra alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani, és az Indiából származó szulfanilsavra alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket hatályon kívül kell helyezni. A Kokan szulfanilsav-behozatalára vonatkozó kötelezettségvállalás elfogadásáról szóló jelenleg hatályos bizottsági határozatot szintén hatályon kívül kell helyezni.

               (143)

               Figyelembe véve, hogy az uniós gazdasági ágazat élénkülése a közelmúlt fejleménye, a Bizottság – az uniós gyártó erre irányuló kérésének esetén – nyomon követi az érintett termék behozatalát. A figyelemmel kísérés időszaka az e rendelet kihirdetését követő két évre korlátozódik.

               (144)

               Az e rendeletben Kínával szemben meghatározott intézkedések fenntartása és az Indiával szemben meghatározott intézkedések hatályon kívül helyezése összhangban áll az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   A Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 2921 42 00 KN-kód (TARIC-kód: 2921420060) alá besorolt szulfanilsav behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetnek ki.
   (2)   Az (1) bekezdésben ismertetett termékek vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő:

               Ország

               Végleges vám (%)

               Kínai Népköztársaság

               33,7

         (3)   A jelenleg az ex 2921 42 00 KN-kód (TARIC-kód: 2921420060) alá tartozó, Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámot hatályon kívül helyezik, és az említett behozatalra vonatkozó eljárásokat megszüntetik.
   (4)   A Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (India) vállalkozástól származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó jelenleg hatályos kötelezettségvállalás elfogadásáról szóló 2006/37/EK bizottsági határozatot hatályon kívül helyezik.
   (5)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2014. december 17-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  A Tanács 2002. július 22-i 1339/2002/EK rendelete a végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a Kínai Népköztársaságból és Indiából származó szulfanilsav behozatalára kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 196., 2002.7.25., 11. o.).

      (3)  A Tanács 2002. július 22-i 1338/2002/EK rendelete az Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és az ideiglenes kiegyenlítő vám végleges beszedéséről (HL L 196., 2002.7.25., 1. o.).

      (4)  Commission Decision 2002/611/EC of 12 July 2002 accepting an undertaking offered in connection with the anti-dumping and anti-subsidy proceedings concerning imports of sulphanilic acid originating in India (HL L 196., 2002.7.25., 36. o.).

      (5)  A Tanács 2004. február 10-i 236/2004/EK rendelete a végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a Kínai Népköztársaságból és Indiából származó szulfanilsav behozatalára kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 1339/2002/EK rendelet módosításáról (HL L 40., 2004.2.12., 17. o.).

      (6)  Commission Decision 2004/255/EC of 17 March 2004 repealing Decision 2002/611/EC accepting an undertaking offered in connection with the anti-dumping and anti-subsidy proceedings concerning imports of sulphanilic acid originating in India (HL L 80., 2004.3.18., 29. o.).

      (7)  A Bizottság 2005. december 5-i 2006/37/EK határozata az Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó dömpingellenes és szubvencióellenes eljárásokkal kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalás elfogadásáról (HL L 22., 2006.1.26., 52. o.).

      (8)  A Tanács 2006. január 23-i 123/2006/EK rendelete az Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és az ideiglenes kiegyenlítő vám végleges beszedéséről szóló 1338/2002/EK rendelet módosításáról és a többek között Indiából származó szulfanilsav behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1339/2002/EK rendelet módosításáról (HL L 22., 2006.1.26., 5. o.).

      (9)  A Tanács 2008. október 13-i 1000/2008/EK rendelete a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti lejárati felülvizsgálatot követő, a Kínai Népköztársaságból és Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 275., 2008.10.16., 1. o.).

      (10)  A Tanács 2008. október 13-i 1010/2008/EK rendelete a 2026/97/EK rendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot és a 2026/97/EK rendelet 19. cikke szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően az Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a 384/96/EK rendelet 11. cikkének 2. bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból és Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1000/2008/EK rendelet módosításáról (HL L 276., 2008.10.17., 3. o.).

      (11)  HL C 28., 2013.1.30., 12. o.

      (12)  HL C 300., 2013.10.16., 14. o.

      (13)  HL C 300., 2013.10.16., 5. o.

      (14)  A Tanács 2009. június 11-i 597/2009/EK rendelete az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről (HL L 188., 2009.7.18., 93. o.).

      (15)  A nyilvánosságra hozatalt követően az uniós gyártó kérelmezte az érintett országokból származó szulfanilsav importvolumeneinek és -értékeinek tartományokban való rendelkezésre bocsátását is, mivel az indexált értékek alapján nehéz megítélni a számok tényleges (abszolút értékben vett) alakulását, és megérteni a Bizottság ezekből eredő következtetéseit.

      (16)  A nyilvánosságra hozatalt követően az uniós gyártó kérelmezte az érintett országokból származó szulfanilsav importvolumeneinek és -értékeinek tartományokban való rendelkezésre bocsátását is, mivel az indexált értékek alapján nehéz megítélni a számok tényleges (abszolút értékben vett) alakulását, és megérteni a Bizottság ezekből eredő következtetéseit.


title: A Bizottság (EU) 2016/623 végrehajtási rendelete (2016. április 21.) az Orosz Föderációból az Európai Unióba irányuló faexportra alkalmazandó vámkontingensek kiosztásáról szóló 498/2012/EU végrehajtási rendelet módosításáról

text:
               22.4.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 106/11

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/623 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. április 21.)
   az Orosz Föderációból az Európai Unióba irányuló faexportra alkalmazandó vámkontingensek kiosztásáról szóló 498/2012/EU végrehajtási rendelet módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Unió és az Orosz Föderáció közötti, az Orosz Föderációból az Európai Unióba irányuló faexportra vonatkozó vámkontingensek kezeléséről levélváltás formájában létrejött megállapodásnak, valamint az említett megállapodás szerinti technikai szabályokról az Európai Unió és az Orosz Föderáció kormánya között létrejött jegyzőkönyvnek az Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló, 2011. december 14-i 2012/105/EU tanácsi határozatra (1) és különösen annak 4. cikkére,
   mivel:

               (1)

               2012. augusztus 22-én az Oroszországi Föderáció csatlakozott a Kereskedelmi Világszervezethez. Az Oroszországi Föderáció kötelezettségvállalásai magukban foglalják bizonyos tűlevelű fafajták vámkontingenseit, amelyeknek egy része az Európai Unióba irányuló exportra vonatkozik. Az említett vámkontingensek kezelésének szabályait az Európai Unió és az Orosz Föderáció közötti, az Orosz Föderációból az Európai Unióba irányuló faexportra vonatkozó vámkontingensek kezeléséről levélváltás formájában létrejött megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás), valamint az Európai Unió és az Orosz Föderáció kormánya között létrejött megállapodás szerinti technikai szabályokról szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) tartalmazza. A megállapodást és a jegyzőkönyvet 2011. december 16-án aláírták. A megállapodást és jegyzőkönyvet az Oroszországi Föderáció Kereskedelmi Világszervezethez való csatlakozásának időpontjától ideiglenesen alkalmazzák.

               (2)

               A 2012/105/EU határozat 4. cikke értelmében a 498/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) meghatározta az Orosz Föderációból az Európai Unióba irányuló faexportra alkalmazandó vámkontingensek kiosztására vonatkozó szabályokat. A rendelet hatályát veszti azon a napon, amikor a jegyzőkönyvet már nem ideiglenesen kell alkalmazni.

               (3)

               A megállapodást és a jegyzőkönyvet továbbra is ideiglenesen alkalmazzák a megkötésükig szükséges eljárások lezárásáig, ugyanakkor a 498/2012/EU végrehajtási rendelet végrehajtása során nyert tapasztalatok rávilágítottak, hogy e rendelet számos rendelkezését módosítani szükséges.

               (4)

               Közelebbről, a 3. cikket módosítani kell annak érdekében, hogy minden egyes kontingensidőszak első részének hosszát csökkentsék, és ezzel egyidejűleg azok második részét meghosszabbítsák. Ennek megfelelően minden egyes kontingensidőszak első része január 1-jétől május 31-ig tart, és minden egyes kontingensidőszak második része június 1-jén kezdődik és az adott naptári év végéig tart. Ez fontos módosítás, mivel minden egyes kontingensidőszak második része így a korábbiakhoz képest két hónappal korábban veszi kezdetét. E változás annak lehetővé tételéhez szükséges, hogy a lucfenyő és a fenyő uniós importőrei az adott kontingensidőszak során a lehető leghamarabb hozzáférhessenek a vámkontingensek fennmaradó mennyiségeihez.

               (5)

               A 498/2012/EU végrehajtási rendelet 6. cikkének (2) bekezdését módosítani kell annak egyértelműsítése érdekében, hogy a hagyományos importőrökre egy adott kontingensidőszakban alkalmazandó felső határokat az érintett termékcsoport releváns korábbi importjai alapján kell kiszámítani.

               (6)

               A 498/2012/EU végrehajtási rendelet 7. cikkét módosítani kell annak biztosítása érdekében, hogy az egyes kontingensidőszakok első részében a hagyományos importőrök maximális behozatali jogai soha ne vonatkozzanak alacsonyabb mennyiségre egyik termékcsoport esetében sem, mint az új importőröknek odaítélt behozatali jogok.

               (7)

               A 11. cikk (1) bekezdését a tagállami engedélyező hivatalok az érintett termékek tényleges importjaira vonatkozó negyedéves jelentéstételi kötelezettségeinek formalizálása érdekében egy harmadik mondattal kell kiegészíteni.

               (8)

               A 12. cikket módosítani kell annak lehetővé tétele érdekében, hogy azok az importőrök, akik nem tudják a felhasználatlan kontingensengedélyeket visszaadni az érintett tagállami engedélyező hivatalnak, ehelyett „eskü alatt tett nyilatkozatot” nyújthassanak be az engedélyező hivatalnak, amelyben az importőr megerősíti, hogy legnagyobb igyekezete ellenére sem tudta kikérni a felhasználatlan kontingensengedélyt az Orosz Föderáció hatóságaitól. E célból a 498/2012/EU végrehajtási rendelet IV. mellékletében új formanyomtatványt kell bevezetni.

               (9)

               Továbbá a 498/2012/EU végrehajtási rendelet 13. és 14. cikkét módosítani kell annak érvényre juttatása érdekében, hogy a hagyományos importőrökre alkalmazandó felső értékeknek az odaítélt kontingensengedélyek nem teljes kihasználása vagy azok visszaadásának elmaradása miatti csökkentésére vonatkozó szabályokat frissíteni szükséges.

               (10)

               A 15. cikk (2) bekezdését módosítani kell annak érdekében, hogy lehetővé váljon a 13. és a 14. cikk alkalmazásának felfüggesztése egy további, harmadik kontingensidőszakra vonatkozóan. E további felfüggesztés indokolt, tekintettel arra, hogy a vámkontingensek felhasználásának mértéke jelenleg még mindig alacsony, és ösztönözni kell, hogy a következő kontingensidőszakban jobban kihasználják azokat.

               (11)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2012/105/EU határozattal felállított fabehozatali bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 498/2012/EU végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:

               1.

               A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „3. cikk
               A vámkontingens kiosztásának módszere attól függ, hogy az importőr mely napon nyújtotta be a kérelmet, a következők szerint:

                           a)

                           bármely év május 31-e előtt (a továbbiakban: a kontingensidőszak első része) benyújtott kérelmek esetében a Bizottság az importőrök „hagyományos” vagy „új” kategóriájának megfelelően osztja ki a vámkontingenseket a jegyzőkönyv 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint; továbbá

                           b)

                           a június1-jétől (a továbbiakban: a kontingensidőszak második része) benyújtott bármely kérelemre a Bizottság a vámkontingensek fennmaradó mennyiségeit a tagállami illetékes hatóságoktól (a továbbiakban: engedélyező hivatal(ok)) az egyes importőrök által benyújtott és a Bizottsághoz beérkezett kérelmekről szóló értesítések időrendi sorrendje szerint osztja ki a jegyzőkönyv 5. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint.”

               2.

               A 6. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               „(2)   Egy adott hagyományos importőr minden egyes termékcsoportjára a következő kontingensidőszakban (n+1 kontingensidőszak) alkalmazandó felső értéket a felső érték kiszámításának éve előtti két kontingensidőszakban az érintett termékcsoport ettől az importőrtől származó tényleges importjainak átlaga szerint kell kiszámolni a következő képlet alapján:

                           Ci = T * (Īi/ΣĪi)

                     ahol:

                  Ci: az érintett termékcsoport (lucfenyő vagy fenyő) felső határa i importőr számára az n + 1 kontingensidőszakban;

                  T: a felső határ kiszámításának évében (n kontingensidőszak) a hagyományos importőrök számára az érintett termékcsoport tekintetében rendelkezésre álló vámkontingens;

                  Īi: az érintett termékcsoport i hagyományos importőrtől származó tényleges importjának átlaga a kiszámítás előtti két kontingensidőszakban (n–2 kontingensidőszak, illetve n–1 kontingensidőszak) a következők szerint:
               [(i importőr tényleges importja n–2 kontingensidőszakban) + (i importőr tényleges importja n–1 kontingensidőszakban)]/2

                  ΣĪi
                  : az érintett termékcsoportnak az összes hagyományos importőrtől származó Īi átlagos importja.”

               3.

               A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „7. cikk
               (1)   A Bizottság a 6. cikk (2) bekezdésében megállapított módszer szerint minden évben mindegyik hagyományos importőrre vonatkozóan kiszámítja a következő kontingensidőszakra alkalmazandó felső értékeket. Amennyiben egy hagyományos importőr esetében a valamely adott termékcsoport esetében kiszámított felső határ magasabb 0 %-nál, ám alacsonyabb, mint a 4. cikk (3) bekezdésével összhangban az új importőröknek odaítélt, a vámkontingens legfeljebb 1,5 %-át kitevő mérték, az érintett hagyományos importőrre vonatkozó felső határt az adott termékcsoport vámkontingensének 1,5 %-ában határozzák meg.
               (2)   Az engedélyező hivatalok legkésőbb az n kontingensidőszak március 31-ig a Bizottság rendelkezésére bocsátják az érintett termékeknek az n–1 kontingensidőszakban lebonyolított tényleges behozatalaira vonatkozó információkat, amelyekről a 11. cikk (1) bekezdése értelmében értesítették őket. Ezt az összefoglalást elektronikus formátumban nyújtják be, a Bizottság által létrehozott informatikai rendszernek megfelelő módon.
               (3)   A Bizottság legkésőbb az n kontingensidőszak április 30-ig tájékoztatja az engedélyező hivatalokat a 6. cikk (2) bekezdésének és a 7. cikk (1) bekezdésének megfelelően végzett számítások eredményeként megállapított felső értékekről.”

               4.

               A 11. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               „(1)   Az importőrök minden harmadik hónap végétől számított legfeljebb 15 naptári napon belül értesítik az elmúlt három hónapban az érintett termékek Európai Unióba irányuló tényleges behozatalairól annak a tagállamnak az engedélyező hivatalát, amelytől a kontingensengedélyt kapták. Ebből a célból az importőr az engedélyező hivatal rendelkezésére bocsátja a szóban forgó behozatalok vám-árunyilatkozatainak egy példányát. Az engedélyező hivatalok minden harmadik hónap végétől számított 30 naptári napon belül összefoglalást bocsátanak a Bizottság rendelkezésére az érintett termékeknek az importőrök által bejelentett, Unióba történő tényleges behozatalairól.”

               5.

               A 12., 13. és 14. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „12. cikk
               (1)   Ha egy kontingensengedélyt a kiadásától számított hat hónapon át nem használnak fel, az importőr értesíti az engedélyező hivatalt azon szándékáról, hogy azt a kontingensidőszak hátralévő részében szeretné felhasználni, vagy pedig visszaadja azt az érintett engedélyező hivatalnak. Amennyiben az importőr esetleg nem képes kikérni a felhasználatlan kontingensengedélyt az Orosz Föderáció hatóságaitól, ehelyett erre vonatkozó „eskü alatt tett nyilatkozatot” nyújthat be az engedélyező hivatalnak a IV. mellékletben szereplő formanyomtatvány alkalmazásával, amelyben az importőr megerősíti, hogy legnagyobb igyekezete ellenére sem tudta visszaszerezni a felhasználatlan kontingensengedélyt. Mindenesetre az importőrnek legkésőbb az n kontingensidőszak végéig vissza kell adnia minden esetlegesen felhasználatlan kontingensengedélyt, vagy adott esetben be kell nyújtania a IV mellékletében meghatározott formanyomtatvány útján a megfelelő, eskü alatt tett nyilatkozatot vagy nyilatkozatokat. Ha a kontingensengedélyt a jegyzőkönyv 4. cikke értelmében a kontingensidőszak kezdete előtt bocsátották ki, a hat hónapos határidőt a kontingensidőszak évének január 1-jétől kell számítani.
               (2)   Az engedélyező hivatalok haladéktalanul értesítik a Bizottságot az importőrök által az (1) bekezdés értelmében visszaadott összes kontingensengedélyről vagy eskü alatt tett nyilatkozatról. A hagyományos importőröknek az érintett termékcsoportra rendelkezésre álló felső határai egyenlegét a megfelelő mennyiségre kell módosítani.
               13. cikk
               (1)   Ha az n–1 kontingensidőszakban a hagyományos importőr tényleges importja kevesebb, mint ugyanebben a kontingensidőszakban az adott importőrnek odaítélt összes kontingensengedély által érintett mennyiség 75 %-a, az n + 1 kontingensidőszak alatt az érintett termékcsoportra az importőr behozatali felső értékeit csökkenteni kell egy olyan összeggel, amely arányos a hiányzó tényleges import nagyságával.
               (2)   Az (1) bekezdésben említett csökkentést a következőképpen kell kiszámítani:

                           ri = (0,75*ΣΑi – Ii)/ΣΑi

                     ahol:

                  ri: az érintett termékcsoportra az n+1 kontingensidőszakban i importőr felső értékeire alkalmazott csökkentés;

                  ΣΑi: n–1 kontingensidőszak alatt az érintett termékcsoportra az i hagyományos importőrnek odaítélt kontingensengedélyek által érintett mennyiségek összege;

                  Ii: n–1 kontingensidőszak alatt az i importőrtől származó érintett termékcsoport tényleges importja.
               14. cikk
               (1)   Ha az n–1 kontingensidőszak végén felhasználatlan marad egy kiadott kontingensengedély, amelyet nem adtak vissza vagy nem nyújtottak be arra vonatkozóan eskü alatt tett nyilatkozatot a 12. cikk értelmében, az n+1 kontingensidőszakban az érintett termékcsoportra az importőr esetében alkalmazandó felső értékeket a felhasználatlan kontingensengedély nagyságával arányos összeggel csökkenteni kell.
               (2)   Az (1) bekezdésben említett csökkentést a következőképpen kell kiszámítani:

                           Ri = ΣUi/ΣΑi

                     ahol:

                  Ri
                  : az érintett termékcsoportra az n+1 kontingensidőszakban i importőr felső értékeire alkalmazott csökkentés;

                  ΣUi
                  : n–1 kontingensidőszak alatt az érintett termékcsoportra az i importőrnek odaítélt kontingensengedélyek által érintett felhasználatlan mennyiségek összege;

                  ΣΑi
                  : n–1 kontingensidőszak alatt az érintett termékcsoportra az i importőrnek odaítélt kontingensengedélyek által érintett mennyiségek összege.”

               6.

               A 15. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               „(2)   A 13. és a 14. cikk rendelkezései az átmeneti időszakot követő első három kontingensidőszak során nem alkalmazandók.”

               7.

               A IV. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

                  „IV. MELLÉKLET

                     Eskü alatt tett nyilatkozat

                  Importőr:
                  EU-tagállam:
                  Héaazonosító szám:
                  Kapcsolattartó:
                  Tel.:
                  E-mail cím:
                  Alulírott megerősítem, hogy legnagyobb igyekezetem ellenére sem tudtam visszaszerezni a lent felsorolt felhasználatlan kontingensengedélyeket az Orosz Föderáció hatóságaitól.

                     1. kontingensengedély:

                              Kontingensengedély száma:

                              A kontingensengedély kibocsátásának dátuma:

                              Importőr (név, ország, héaazonosító szám):

                              Exportőr (név, héaazonosító szám):

                     2. (stb.) kontingensengedély:

                  Alulírott ünnepélyesen kijelentem, hogy a fenti nyilatkozat tartalma megfelel a valóságnak, és legjobb tudomásom szerint teljes mértékben helyes.

                              Hely/dátum

                              Aláírás”

         2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. április 21-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 57., 2012.2.29., 1. o.

      (2)  A Bizottság 2012. június 12-i 498/2012/EU végrehajtási rendelete az Orosz Föderációból az Európai Unióba irányuló faexportra alkalmazandó vámkontingensek kiosztásáról (HL L 152., 2012.6.13., 28. o.).


title: A Bizottság (EU) 2016/652 végrehajtási rendelete (2016. április 26.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               27.4.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 111/3

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/652 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. április 26.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. április 26-án.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET

         Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  IL

                  268,0

                  MA

                  90,2

                  ZZ

                  179,1

                  0707 00 05

                  MA

                  81,5

                  TR

                  118,9

                  ZZ

                  100,2

                  0709 93 10

                  MA

                  95,4

                  TR

                  129,7

                  ZZ

                  112,6

                  0805 10 20

                  AR

                  115,8

                  EG

                  48,5

                  IL

                  79,3

                  MA

                  55,0

                  TR

                  39,9

                  ZZ

                  67,7

                  0808 10 80

                  AR

                  88,6

                  BR

                  99,5

                  CL

                  128,9

                  CN

                  90,8

                  NZ

                  153,7

                  US

                  197,5

                  ZA

                  86,5

                  ZZ

                  120,8

                  0808 30 90

                  AR

                  152,0

                  CL

                  126,8

                  CN

                  62,0

                  ZA

                  104,1

                  ZZ

                  111,2

         (1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.