title: A Bizottság (EU) 2015/1934 végrehajtási rendelete (2015. október 27.) a Kínai Népköztársaságból származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

text:
               28.10.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 282/14

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1934 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. október 27.)
   a Kínai Népköztársaságból származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:
   1.   AZ ELJÁRÁS

   1.1.   Hatályos intézkedések

               (1)

               A Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: az érintett ország vagy Kína) és Thaiföldről származó egyes csőszerelvények (a továbbiakban: csőszerelvények vagy az érintett termékek) behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket eredetileg az 584/96/EK tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: az eredeti intézkedések) vezette be, és legutóbb a 803/2009/EK tanácsi rendelet (3) (a továbbiakban: a hatályos intézkedések) terjesztette ki.

               (2)

               Az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének megfelelően az eredeti intézkedéseket a 964/2003/EK (4), a 2052/2004/EK (5), a 2053/2004/EK (6) és a 655/2006/EK (7) tanácsi rendelet kiterjesztette a Tajvanon, Indonéziában, Srí Lankán és a Fülöp-szigeteken feladott behozatalra, függetlenül attól, hogy a terméket Tajvanból, Indonéziából, Srí Lankáról vagy a Fülöp-szigetekről származóként jelentették-e be.

               (3)

               Az érvényben lévő dömpingellenes vám az összes vállalat esetében 58,6 %.

         1.2.   Más harmadik országok vonatkozásában hatályban lévő intézkedések

               (4)

               Dömpingellenes intézkedések jelenleg az Oroszországból és Törökországból (8), valamint a Koreai Köztársaságból és Malajziából (9) származó csőszerelvények behozatalára vonatkozóan vannak hatályban. A Thaifölddel szembeni intézkedések 2014. szeptember 4-én hatályukat vesztették (10).

         1.3.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

               (5)

               Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) 2013. december 14-én értesítést (11) tett közzé a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó, valamint a Tajvanon, Indonéziában, Srí Lankán és a Fülöp-szigeteken feladott (akár Tajvanból, Indonéziából, Srí Lankáról, illetve a Fülöp-szigetekről származóként, akár nem ilyenként bejelentett), vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények vagy -illesztékek behozatalára kivetett dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről.

               (6)

               A Bizottsághoz 2014. június 2-án kérelem érkezett, amelyben az említett hatályos intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindítását kérték az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint.

               (7)

               A kérelmet a tompavarratos acélszerelvények európai uniós iparágának érdekvédelmi bizottsága (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be az uniós gyártás több mint 50 %-át képviselő gyártók nevében. A kérelem azon az indokláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár folytatódását eredményezné.

               (8)

               A Bizottság 2014. szeptember 3-án az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indított. A Bizottság az eljárás megindításáról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában
                   (12).

         1.4.   Érdekelt felek

               (9)

               Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság arra kérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. Ezenfelül a Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról külön értesítette a kérelmezőt, az egyéb ismert uniós gyártókat, a felhasználókat és importőröket, az érintett ország exportáló gyártóit, valamint a kínai hatóságokat, továbbá felkérte őket az együttműködésre.

               (10)

               Minden érdekelt fél lehetőséget kapott arra, hogy a felülvizsgálat megindításával kapcsolatban észrevételeket nyújtson be, illetve kérje a Bizottság és/vagy a kereskedelmi eljárásokban közreműködő meghallgató tisztviselő előtti meghallgatását.

         1.4.1.   Mintavétel

               (11)

               A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikke alapján mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

         a)   Mintavétel az uniós gyártók körében

               (12)

               Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság rögzítette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát, és felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket. A minta kiválasztása a hasonló termék felülvizsgálati időszak alatti uniós gyártásának és értékesítésének volumene alapján történt, megfelelő földrajzi eloszlás biztosítása mellett, és a mintába három olyan vállalat, illetve vállalatcsoport került, amely Ausztriában, Franciaországban, Németországban és Olaszországban rendelkezik gyártó létesítményekkel. Észrevételek nem érkeztek, ezért az ideiglenesen kiválasztott vállalatok kerültek be a végleges mintába is.

               (13)

               Ezt követően a mintában szereplő egyik uniós gyártó nem tudta teljesen kitölteni a kérdőívet, ezért másik uniós gyártó lépett a helyébe. A végleges mintát három vállalat/vállalatcsoport képezi, amely az uniós gyártás 57 %-át és az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítésének 58 %-át képviseli, továbbá négy különböző tagállamban (Ausztria, Franciaország, Németország és Olaszország) rendelkezik gyártó létesítményekkel. Az érdekelt feleket megfelelően tájékoztatták. A módosított minta reprezentatívnak minősül az uniós gazdasági ágazat tekintetében.

         b)   Mintavétel az importőrök körében

               (14)

               A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. Az információkat szolgáltató tizenkét importőr közül mindössze hat importálta az érintett terméket Kínából. A mintát az érintett termék felülvizsgálati időszak alatti uniós behozatalának volumene alapján ebből a hat vállalatból választott ák ki, megfelelő földrajzi eloszlás biztosítása mellett, és abba egy-egy importőr került Görögországból, Németországból és Olaszországból.

               (15)

               Valamennyi jelentkező importőrt tájékoztatták a javasolt mintáról. Észrevétel nem érkezett. A minta az érintett termék teljes behozatalának 15 %-át képviselte.

         c)   Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

               (16)

               A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság valamennyi kínai exportáló gyártót arra kért, hogy közölje az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg és/vagy lépjen kapcsolatba az esetleges további exportáló gyártókkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban.

               (17)

               Egyetlen kínai exportáló gyártó jelentkezett, amely benyújtotta a mintavételi űrlapon kért információkat. Ezért mintavételre nem volt szükség. Ezt követően ez a kínai exportáló gyártó a (20) preambulumbekezdésben említettek szerint beszüntette az együttműködést.

         1.4.2.   Kitöltött kérdőívek

               (18)

               A Bizottság kérdőívet küldött a mintába felvett összes uniós gyártónak és importőrnek, valamint a fent említett kínai exportáló gyártónak.

               (19)

               Kitöltött kérdőív a mintába felvett három uniós gyártótól, illetve gyártói csoporttól és a mintába felvett három független importőrtől érkezett vissza.

               (20)

               A kínai exportáló gyártó nem töltötte ki a kérdőívet.

         1.4.3.   Ellenőrző látogatások

               (21)

               A Bizottság beszerzett és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, és értékelje, hogy az intézkedések bevezetése mennyiben lenne ellentétes az uniós érdekkel. Az alaprendelet 16. cikke alapján az alábbi vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásra:

                           a)

                           Uniós gyártók:

                                       —

                                       Erne Fittings GmbH és az azzal kapcsolatban álló Siekmann Fittings GmbH, Schlins Ausztria,

                                       —

                                       Vallourec Fittings S.A., Maubeuge, Franciaország.

                                       —

                                       Virgilio Cena & Figli S.P.A., Brescia, Olaszország;

                           b)

                           Importőrök:

                                       —

                                       Biagini Piero & C., Altedo di Malalbergo, Olaszország,

                                       —

                                       General Commercial & Industrial S.A., Athén, Görögország,

                                       —

                                       Manfred Geldbach Flansch und Fitting GmbH, Gelsenkirchen, Németország.

         1.5.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

               (22)

               A dömping megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos vizsgálat a 2013. július 1. és 2014. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki.

               (23)

               A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2011. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) vonatkozott.

         1.6.   Nyilvánosságra hozatal

               (24)

               A Bizottság nyilvánosságra hozta valamennyi érdekelt fél számára azokat a lényeges tényeket és szempontokat, amelyek alapján a hatályos dömpingellenes intézkedések fenntartását tervezte, és felkérte valamennyi érdekelt felet, hogy nyújtsák be észrevételeiket. Észrevételek benyújtására nem került sor.

         2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

   2.1.   Az érintett termék

               (25)

               A felülvizsgálat tárgyát képező termék a 2009 augusztusában végzett hatályvesztési felülvizsgálat (13) tárgyát is képező termék, vagyis a Kínából származó, jelenleg az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 és ex 7307 99 80 KN-kód alá tartozó, vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült csőszerelvények (kivéve az öntött szerelvényeket, a karimákat és a menetes szerelvényeket), amelyek legnagyobb külső átmérője legfeljebb 609,6 mm, és amelyeket tompahegesztésre vagy egyéb célokra használnak fel.

         2.2.   Hasonló termék

               (26)

               A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

                           —

                           az érintett termék,

                           —

                           az analóg ország Szaúd-Arábia belföldi piacán gyártott és értékesített termék, valamint

                           —

                           az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített termék.

               (27)

               A Bizottság döntése értelmében ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló terméknek minősülnek.

         3.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

   3.1.   Előzetes megjegyzések

               (28)

               Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján megvizsgálták, hogy jelenleg történik-e dömpingelt behozatal, és valószínűsíthető-e, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezet.

               (29)

               A (18) és (19) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a mintavétel során jelentkező kínai exportáló gyártónak ugyan küldtek kérdőívet, ez az exportáló gyártó azonban nem töltötte ki a kérdőívet. Következésképpen a jelenlegi vizsgálat során egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt, ezért az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket kellett felhasználni.

               (30)

               E tekintetben a kínai hatóságokat és a fent említett, a mintavétel során jelentkező kínai exportáló gyártót megfelelően értesítették arról, hogy a kérdőív megválaszolásának elmulasztását a Bizottság az együttműködés hiányának tekinti, és ezért a Kínát érintő megállapítások tekintetében az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. A fenti (20) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság nem kapott kitöltött kérdőívet.

               (31)

               Következésképpen az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének megfelelően a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos alábbi megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre alapozták, így elsősorban a hatályvesztési felülvizsgálati kérelemben szereplő információkra, valamint az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerint készült statisztikákkal (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis) és a független importőröknél végzett helyszíni ellenőrzések során gyűjtött információkkal összevetett Eurostat-statisztikákra. A kínai kiviteli statisztikai adatbázist is elemezték. Az elemzés azonban kimutatta, hogy a kínai adatbázis behozatali volumenre vonatkozó adatai jóval meghaladták a más rendelkezésre álló forrásokban, különösen a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő volument. A jelentett átlagárak nagyrészt szintén meghaladták a más forrásokból származó, többek között az együttműködő független importőrök által megjelölt átlagárakat. Így megállapítást nyert, hogy míg az összes egyéb rendelkezésre álló forrásból származó adatok között elhanyagolható az eltérés, addig a kínai adatbázisban foglalt adatok jelentősen különböznek a Bizottság által elemzett, összes többi forrásból származó adatoktól. Ezért a kínai kiviteli statisztikai adatbázisban foglalt adatokat ez esetben megbízhatatlannak tekintették.

         3.2.   Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban

   a)   Analóg ország

               (32)

               Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes értéket egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban érvényes ár vagy számtanilag képzett érték alapján kell meghatározni. Ennek megfelelően ki kellett választani egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országot (a továbbiakban: analóg ország).

               (33)

               Az eredeti vizsgálatban Thaiföldet választották ki analóg országként. Az előző hatályvesztési felülvizsgálat során a thai gyártók együttműködésének hiánya miatt az Amerikai Egyesült Államok szolgált analóg országként.

               (34)

               A Bizottság a jelenlegi vizsgálat során az eljárás megindításáról szóló értesítésben tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy analóg országként a Koreai Köztársaságot tervezi figyelembe venni, mivel a Koreai Köztársaság az Amerikai Egyesült Államokkal ellentétben nem alkalmaz piacvédelmi intézkedéseket, és egy koreai exportáló gyártó korábban együttműködött a (4) preambulumbekezdésben említett, a csőszerelvények Malajziából és a Koreai Köztársaságból való behozatalára alkalmazandó hatályos intézkedések hatályvesztési felülvizsgálata során. A Bizottság felkérte a feleket, hogy ismertessék az analóg ország kiválasztásával kapcsolatos észrevételeiket, azonban e felkérésre egyik fél sem válaszolt.

               (35)

               A Bizottság más lehetséges analóg országok, név szerint Bosznia-Hercegovina, India, Izrael, Japán, Szaúd-Arábia, Tajvan és Thaiföld csőszerelvénygyártóiról is tájékozódott, és felkért minden ezen országokbeli ismert csőszerelvénygyártót (ideértve az említett koreai gyártót is), hogy közöljék a szükséges információkat. Mindössze egy Szaúd-arábiai gyártó volt hajlandó együttműködni, és nyújtott be kitöltött kérdőívet.

               (36)

               Miként az a (26) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, a vizsgálat során bebizonyosodott, hogy a Szaúd-arábiai belföldi piacon gyártott és értékesített csőszerelvények, és a kínai exportáló gyártók által gyártott és az Unióba exportált termék alapvető fizikai és kémiai jellemzői, illetve felhasználási módjai megegyeznek.

               (37)

               A vizsgálat során nem nyert bizonyítást, hogy Szaúd-Arábiában torzult volna a belföldi piac. Ugyan csak egyetlen gyártó működött, piacvédelmi intézkedéseket nem alkalmaztak, és a belföldi gyártó termékei Kínából, Dél-Koreából, Thaiföldről és Japánból behozott termékekkel versenyeztek. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a szaúdi piacon megfelelő verseny működik.

               (38)

               A vizsgálat arra is rámutatott, hogy a szaúdi belföldi piacon gyártott és értékesített mennyiség reprezentatívnak minősül a Kínából az Unióba irányuló, Eurostat szerinti teljes kivitelhez képest.

               (39)

               Amint a (45) preambulumbekezdésben is szerepel, a vizsgálat kimutatta, hogy a szaúdi gyártó számára átlagban véve veszteséges a csőszerelvények belföldi piacon történő értékesítése. Mindazonáltal az átlagos előállítási költség ugyanabba a tartományba esik, amelyben az uniós gazdasági ágazaté is található, és az auditált pénzügyi kimutatásokat a folyamatosság elvét követve készítik. Ennek alapján úgy ítélték meg, hogy a vállalat előreláthatólag életképes marad.

               (40)

               A fentiekre tekintettel Szaúd-Arábia az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint megfelelő analóg országnak minősül.

         b)   Rendes érték

               (41)

               A Kínában működő exportáló gyártókra vonatkozó rendes érték meghatározásának alapjául az együttműködő Szaúd-arábiai gyártótól származó adatok szolgáltak.

               (42)

               Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság először azt vizsgálta meg, hogy a felülvizsgálati időszak alatti belföldi értékesítések összvolumene az együttműködő Szaúd-arábiai gyártó esetében vajon reprezentatív volt-e.

               (43)

               A belföldi értékesítést akkor tekintették reprezentatívnak, ha a hasonló termék független vevők részére hazai piacon történő belföldi értékesítésének összvolumene elérte az érintett termék Unióba irányuló exportértékesítési összvolumenének 5 vagy ennél nagyobb százalékát a felülvizsgálati időszak alatt. Az exportértékesítési összvolument a (31) preambulumbekezdésben leírtak szerint az Eurostat statisztikái alapján határozták meg. Ennek alapján a belföldi értékesítés Szaúd-Arábiában reprezentatívnak minősült.

               (44)

               A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a hasonló termék belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósult értékesítésnek tekinthetők-e.

               (45)

               A vizsgálat kimutatta, hogy a súlyozott belföldi eladási átlagár huzamosabb időn át alatta maradt az előállítási költség súlyozott átlagának. Így a belföldi értékesítések nem tekinthetők a rendes kereskedelmi forgalom keretében teljesítettnek. Következésképpen a rendes érték kiszámítása az előállítási költségen alapul, amelyhez az alaprendelet 2. cikke (3) és (6) bekezdésének megfelelően hozzáadták az ésszerű értékesítési, általános és adminisztratív költségeket, valamint a nyereséget.

               (46)

               Az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése alapján az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket az analóg országban tevékenykedő együttműködő gyártó által szolgáltatott adatok alapján határozták meg. Mivel az exportáló gyártó tényleges nyereségéről nem állt rendelkezésre információ, az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése c) pontjának megfelelően ésszerű nyereségszintet alkalmaztak. A fémfeldolgozó iparban az 5 %-os nyereséget ésszerűnek találták. A dömpingkülönbözet 136 %-ot tett ki.

         c)   Exportár

               (47)

               Az exportárat az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg, vagyis a kérelmező által a kérelemben megadott információkkal, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázissal és az együttműködő független importőröktől származó adatokkal összevetett Eurostat-statisztikákat használták fel.

         d)   Összehasonlítás

               (48)

               A Bizottság a rendes értéket és az exportárat gyártelepi alapon hasonlította össze. Ahol a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében indokolt volt, az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségekre tekintettel az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazították az exportárat és a rendes értéket. A független importőrök által közölt, ellenőrzött információk alapján kiigazítások történtek a (tengeri) fuvarozási és a biztosítási költségek, valamint a vámkezelési illetékek tekintetében.

         e)   Dömpingkülönbözet

               (49)

               A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a fent leírtak szerint a rendes érték súlyozott átlagát hasonlította össze az exportár súlyozott átlagával. Mivel a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, nem lehetett meghatározni, hogy Kínából milyen terméktípusokat exportáltak. Ezért terméktípusonkénti összehasonlítást nem lehetett végezni.

               (50)

               Ennek alapján a dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított költség, biztosítás, fuvardíj szerinti ár (a továbbiakban: CIF-ár) százalékában kifejezve több mint 136 % volt.

         3.3.   A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén

   a)   Előzetes megjegyzés

               (51)

               A Bizottság a felülvizsgálati időszak alatt megvalósult dömping megállapításán túl azt is megvizsgálta, mennyire valószínű, hogy az intézkedések hiányában a dömping folytatódna. E tekintetben a Kínában meglévő gyártási és szabad kapacitást, a kínai exportőrök más harmadik országokban tanúsított magatartását, valamint az uniós piac vonzerejét elemezte.

         b)   A Kínában rendelkezésre álló gyártási és szabad kapacitás

               (52)

               A kínai gyártást, gyártási és szabad kapacitást a kérelmező által szolgáltatott becslések alapján határozták meg. Ezek alapján Kínában a gyártási összvolumen 435 000 tonnára, a teljes gyártási kapacitás pedig 612 000 tonnára tehető. Így a teljes kínai szabad kapacitás 177 000 tonnára becsülhető, ami a felülvizsgálati időszakban az uniós felhasználás közel háromszorosát tette ki. Az (53)–(56) preambulumbekezdésben leírtak szerint e szabad kapacitás jelentős részét valószínűleg az Unióba irányítják át.

         c)   A kínai exportőrök magatartása más harmadik országokban

               (53)

               Nyilvánosan elérhető információk és a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a más harmadik országok piacaira irányuló kínai export átlagos árainak szintje nem volt megállapítható. Mindazonáltal megjegyzendő, hogy a kínai exportáló gyártók tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat folytattak az Egyesült Államok piacán, ahol a csőszerelvények behozatalával kapcsolatosan 1992 óta dömpingellenes intézkedések vannak hatályban. Ez alapján, valamint az uniós piacon megfigyelhető korábbi és jelenlegi dömpinggyakorlatokra figyelemmel nincs ok azt feltételezni, hogy a kínai exportőrök a közeljövőben megváltoztatják exportárképzési magatartásukat.

         d)   Az uniós piac vonzereje

               (54)

               A kínai exportáló gyártók a vámok ellenére növelték az Unióba irányuló kivitelük volumenét és uniós piaci részesedésüket, ami azt mutatja, hogy továbbra is érdeklődnek az Unió piaca iránt. Ezt megerősítik az intézkedések kijátszásának korábbi gyakorlatai is, amelyek keretében Tajvanon, Indonéziában, Srí Lankán és a Fülöp-szigeteken átrakodták a csőszerelvényeket (lásd a (2) preambulumbekezdést).

               (55)

               Még akkor is, ha Kínában és más harmadik országokban nőne a belföldi felhasználás, a teljes uniós felhasználást meghaladó, jelentős mértékű kínai gyártási többletkapacitásra tekintettel arra lehet következtetni, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai exportáló gyártók számára továbbra is jelentős mennyiségek állnának rendelkezésre az uniós piacra történő kivitel céljára. Mivel a csőszerelvények másik nagy piaca, az Egyesült Államok szigorú dömpingellenes intézkedéseket alkalmaz a csőszerelvények Kínából való behozatalára, az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kínai gyártók e szabad kapacitás jelentős mennyiségét valószínűleg az uniós piacra irányítanák át.

               (56)

               Figyelembe véve a kínai exportáló gyártók korábbi és jelenlegi, a fenti (50) preambulumbekezdésben leírt dömpinggyakorlatát, továbbá tekintettel arra, hogy a Kínából az egyesült államokbeli piacra importált csőszerelvényekre dömpingellenes intézkedések vonatkoznak, megállapítható, hogy az uniós piac továbbra is vonzó lesz a kínai exportáló gyártók számára.

         3.4.   Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségéről

               (57)

               A vizsgálatok kimutatták, hogy a felülvizsgálati időszakban a Kínából érkező behozatal továbbra is jelentősen dömpingelt árakon jutott el az uniós piacra. A Kínában rendelkezésre álló jelentős (az uniós felhasználás közel háromszorosát kitevő) szabad kapacitásra, az exportőrök által az Egyesült Államok piacán tanúsított magatartásra, valamint az uniós piac vonzerejére figyelemmel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések megszüntetése esetén valószínűleg folytatódna a dömping.

         4.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

   4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározása

               (58)

               Az uniós gazdasági ágazat a fenti (1) preambulumbekezdésben említett legutóbbi hatályvesztési felülvizsgálat időszakához képest nem ment át jelentősebb strukturális változáson. A felülvizsgálati időszakban 22 ismert gyártó állított elő hasonló terméket az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

               (59)

               A felülvizsgálati időszakban a teljes uniós gyártás 48 868 tonnát tett ki. A Bizottság ezt az értéket a kérelmező által közölt és a mintában szereplő vállalatok ellenőrzött adataival összevetett adatokra alapozta.

               (60)

               A fenti (11) preambulumbekezdésben említettek szerint három uniós gyártó, illetve gyártói csoport került be a végleges mintába. A vizsgálat mintájába felvett vállalatok/vállalatcsoportok az uniós gyártás 57 %-át és az uniós értékesítés 58 %-át képviselik (lásd a (13) preambulumbekezdést). A mintát az uniós gazdasági ágazat szempontjából kellően reprezentatívnak ítélték.

         4.2.   Uniós felhasználás

               (61)

               A Bizottság az uniós felhasználást i. az uniós gazdasági ágazat uniós piacon realizált – a kérelmező által szolgáltatott adatokon alapuló – értékesítési volumene alapján, valamint ii. az Eurostatnak a harmadik országokból származó behozatalra vonatkozó adatai alapján állapította meg. A (31) preambulumbekezdésben leírtak szerint a kínai kiviteli statisztikai adatbázis adatai megbízhatatlannak bizonyultak, így azokat a kínai exportvolumen meghatározásához nem használták fel.

               (62)

               Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

                  1. táblázat

                  Uniós felhasználás (tonnában)

                           2011

                           2012

                           2013

                           Felülvizsgálati időszak

                           Teljes uniós felhasználás

                           57 897

                           59 916

                           60 503

                           58 113

                              Index

                              100

                              103

                              104

                              100

                              Forrás: a kérelmező által közölt és az Eurostattól származó adatok

               (63)

               A felhasználás 2012-ben és 2013-ban kis mértékben, 3, illetve 4 %-kal nőtt a 2011-es szinthez képest, értéke így 2012-ben 59 916 tonna, 2013-ban pedig 60 503 tonna volt. A felülvizsgálati időszak folyamán 58 113 tonnára csökkent, de kevéssel így is meghaladta a 2011-es szintet. A teljes uniós felhasználás a figyelembe vett időszak során tehát stabil maradt.

         4.3.   Az érintett országból származó behozatal

   4.3.1.   Az érintett országból származó behozatal mennyisége és piaci részesedése

               (64)

               A Bizottság a behozatal mennyiségét az Eurostat adatai alapján határozta meg. A Kínából származó behozatal összvolumene a lenti táblázatban látható módon magában foglalja a Kínából származó, valamint a Tajvanon, Indonéziában, Srí Lankán és a Fülöp-szigeteken feladott csőszerelvények behozatalát is, tekintettel arra, hogy az intézkedések hatályát a (2) preambulumbekezdésben leírtak szerint az ezen országokban feladott behozatalra is kiterjesztették.

               (65)

               A Kínából az Unióba történő behozatal a következőképpen alakult:

                  2. táblázat

                  A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

                           2011

                           2012

                           2013

                           Felülvizsgálati időszak

                           Kínából származó csőszerelvények

                           3 739

                           6 789

                           7 091

                           8 058

                           Tajvanon, Indonéziában, Srí Lankán és a Fülöp-szigeteken feladott csőszerelvények

                           1 051

                           1 168

                           1 342

                           1 377

                           A Kínából származó behozatal összvolumene

                           4 790

                           7 957

                           8 433

                           9 435

                              Index

                              100

                              166

                              176

                              197

                           Piaci részesedés

                           8 %

                           13 %

                           14 %

                           16 %

                              Forrás: Eurostat

               (66)

               A figyelembe vett időszak során a Kínából származó behozatal összvolumene folyamatosan növekedett, a 2011-es 4 790 tonnáról a felülvizsgálati időszakban majdnem duplájára, 9 435 tonnára nőtt. A kínai piaci részesedés is hasonlóképpen alakult, a figyelembe vett időszak során a 2011-es 8 %-ról a felülvizsgálati időszakban mért 16 %-ra bővült, tehát a kétszeresére nőtt.

         4.3.2.   Az érintett országból származó behozatal árai és az áralákínálás

               (67)

               A Bizottság az importárakat az Eurostat adatai alapján határozta meg. A (64) preambulumbekezdésben leírtakkal azonos indokok miatt az átlagos importár a lenti táblázatban foglaltak szerint kiterjed a Kínából származó, valamint a Tajvanon, Indonéziában, Srí Lankán és a Fülöp-szigeteken feladott csőszerelvényekre is. Ez alapján az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal átlagárai a következőképpen alakultak:

                  3. táblázat

                  Importár (EUR/tonna)

                           2011

                           2012

                           2013

                           Felülvizsgálati időszak

                           Kínából származó csőszerelvények

                           1 347

                           1 646

                           1 299

                           1 179

                           Tajvanon, Indonéziában, Srí Lankán és a Fülöp-szigeteken feladott csőszerelvények

                           2 200

                           2 700

                           2 633

                           2 623

                           Kínai átlag

                           1 534

                           1 801

                           1 511

                           1 388

                              Index

                              100

                              117

                              98

                              90

                              Forrás: Eurostat

               (68)

               A figyelembe vett időszak alatt az átlagos importár jelentősen ingadozott. Előbb 17 %-kal növekedett: 2011-ben még 1 534 EUR/tonna volt, 2012-ben pedig már 1 801 EUR/tonna. Ezután azonban visszaesés következett, az importár 2013-ban 1 511 EUR/tonna, a felülvizsgálati időszakban pedig már csak 1 388 EUR/tonna volt. A figyelembe vett időszakban az importár összességében 10 %-kal csökkent.

               (69)

               A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által az uniós piacon független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát összehasonlította az érintett országból származó, az uniós piacon az első független vevő számára értékesített behozatal átlagárával, amelyet az Eurostat adatai alapján költség, biztosítás, fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritás alapján) állapítottak meg és a vámok és a behozatal utáni költségek tekintetében megfelelően kiigazítottak.

               (70)

               Mivel a kínai exportáló gyártók a (49) preambulumbekezdésben leírtak szerint nem működtek együtt, nem lehetett meghatározni, hogy Kínából milyen terméktípusokat exportáltak. Ezért terméktípusonkénti összehasonlítást nem lehetett végezni. A kereskedelem azonos szintjén történő tranzakcióknak a szükséges kiigazítások utáni, engedményekkel és visszatérítésekkel csökkentett árát hasonlították össze. Az összehasonlítás eredményét a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. Ennek alapján az összesített áralákínálási különbözet súlyozott átlaga 20,5 %.

         4.3.3.   Harmadik országokból származó behozatal

               (71)

               Az alábbi táblázat a figyelembe vett időszak alatt a más harmadik országokból az Unióba irányuló behozatal alakulását mutatja volumen és piaci részesedés, valamint az e behozatalok során alkalmazott átlagos árak szempontjából.

                  4. táblázat

                  Harmadik országokból származó behozatal

                           2011

                           2012

                           2013

                           Felülvizsgálati időszak

                           Harmadik országokból származó import

                           Volumen tonnában

                           9 078

                           11 560

                           11 273

                           11 556

                              Index

                              100

                              127

                              124

                              127

                           Piaci részesedés

                           16 %

                           19 %

                           19 %

                           20 %

                           Átlagár (EUR/tonna)

                           2 596

                           2 473

                           2 584

                           2 442

                              Index

                              100

                              95

                              100

                              94

                              Forrás: Eurostat

               (72)

               A más harmadik országokból származó behozatal mennyisége a 2011. évi 9 078 tonnáról 27 %-kal 11 556 tonnára nőtt a felülvizsgálati időszakban. Ez a növekedés főleg 2011 és 2012 között történt, míg azt követően a behozatal volumene a felülvizsgálati időszak végéig viszonylag stabil maradt. Hasonló növekedés figyelhető meg a behozatal piaci részesedésében is, amely a 2011-es 16 %-ról 2012-ben 19 %-ra bővült, majd szinte változatlan maradt, csak csekély mértékben, 20 %-ra nőtt a felülvizsgálati időszakban. Az átlagos importár 2012-ben 5 %-kal csökkent, 2013-ban pedig 5 %-kal emelkedett. A felülvizsgálati időszakban újabb 6 %-kal csökkent. Az árak az átlagot tekintve az uniós gazdasági ágazat árainál alacsonyabb szinten maradtak.

               (73)

               A felülvizsgálati időszak alatt a behozatal főleg Vietnamból, Kambodzsából, Thaiföldről és Izraelből származott. Alakulását az alábbi táblázat mutatja.

                  5. táblázat

                  A főbb más harmadik országokból származó behozatal volumene (tonna)

                           A behozatal volumene országonként

                           2011

                           2012

                           2013

                           Felülvizsgálati időszak

                           Vietnam

                           1 158

                           1 602

                           2 635

                           2 562

                              Index

                              100

                              138

                              228

                              221

                           Kambodzsa

                           0

                           0

                           365

                           1 368

                              Index

                              100

                              100

                              365

                              1 368

                           Thaiföld

                           2 520

                           2 559

                           1 974

                           1 357

                              Index

                              100

                              102

                              78

                              54

                           Izrael

                           128

                           547

                           745

                           973

                              Index

                              100

                              427

                              582

                              760

                              Forrás: Eurostat

               (74)

               A Vietnamból származó behozatal a figyelembe vett időszak során megduplázódott, a felülvizsgálati időszakban elérte a 2 562 tonnát. A Thaiföldről származó behozatal 2011 óta jelentősen, 47 %-kal visszaesett, a felülvizsgálati időszakban már csak 1 357 tonna volt. Végül pedig a Kambodzsából és Izraelből származó behozatal a figyelembe vett időszakban számottevő növekedést mutatott, a felülvizsgálati időszakban 1 368, illetve 973 tonnára nőtt.

         4.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

   4.4.1.   Általános megjegyzések

               (75)

               A dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

               (76)

               A kár elemzése céljából a Bizottság szétválasztotta a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A makrogazdasági mutatókat a Bizottság a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatok alapján értékelte. Ezen adatok az összes ismert uniós gyártóra vonatkoznak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban közölt, valamint a mintába felvett uniós gyártókra vonatkozó adatok alapján értékelte. Mindkét adatsorról megállapítást nyert, hogy azok reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tekintetében.

               (77)

               A makrogazdasági mutatók a következők: gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagyságrendje, valamint a korábbi dömping okozta helyzetből való kilábalás.

               (78)

               A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. A mikrogazdasági mutatókkal kapcsolatos számok kizárólag a mintába felvett vállalatok vagy vállalatcsoportok ellenőrzött adatain alapulnak.

         4.4.2.   Makrogazdasági mutatók

   4.4.2.1.   Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás

               (79)

               A figyelembe vett időszak során az uniós össztermelés, gyártási összkapacitás és teljes kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:

                  6. táblázat

                  Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás

                           2011

                           2012

                           2013

                           Felülvizsgálati időszak

                           Gyártási mennyiség (tonna)

                           53 797

                           54 951

                           54 572

                           48 868

                              Index

                              100

                              102

                              101

                              90

                           Gyártási kapacitás (tonna)

                           184 220

                           164 220

                           164 220

                           164 220

                              Index

                              100

                              89

                              89

                              89

                           Kapacitáskihasználás

                           29 %

                           33 %

                           33 %

                           29 %

                              Forrás: kérelem

               (80)

               A gyártási mennyiség 2011 és 2013 között nagyrészt változatlan maradt, a felülvizsgálati időszakban azonban 10 %-kal 48 868 tonnára csökkent.

               (81)

               Az uniós gyártók gyártási kapacitása a 2011-ben bekövetkezett 11 %-os csökkenést követően 2012 óta 164 220 tonna maradt. A fenti táblázat által bemutatott bejelentett kapacitás – összhangban e konkrét iparág standard gyakorlatával és a (4) preambulumbekezdésben említett korábbi eljárások során alkalmazott módszerrel – a 3 műszak/nap, 6 nap/hét, 48 hét/év rend szerinti teoretikus maximális kapacitáson alapult. Ezzel szemben az iparág a valóságban csak 2 műszak/nap, 5 nap/hét, 48 hét/év rend szerint üzemel. Ezért a bejelentett kapacitás nem szükségszerűen ad pontos képet a felülvizsgálati időszak alatti tényleges kapacitásról.

               (82)

               A kapacitáskihasználás a felülvizsgálati időszak alatt alacsony, 29 % volt, a figyelembe vett időszakban viszont növekedett, 2012-ben és 2013-ban is elérte a 33 %-ot. E bővülés az említett években a gyártási mennyiség kismértékű növekedését tükrözi. Amint azt a (81) preambulumbekezdés kifejti, a kapacitáskihasználás alacsony értéke részben a teljes kapacitás kiszámításához használt módszernek tudható be.

         4.4.2.2.   Az értékesítések volumene és a piaci részesedés

               (83)

               A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

                  7. táblázat

                  Az értékesítések volumene és a piaci részesedés

                           2011

                           2012

                           2013

                           Felülvizsgálati időszak

                           Értékesítési volumen az uniós piacon (tonnában)

                           44 030

                           40 399

                           40 797

                           37 121

                              Index

                              100

                              92

                              93

                              84

                           Piaci részesedés

                           76 %

                           67 %

                           67 %

                           64 %

                              Forrás: kérelem

               (84)

               Az uniós piacon realizált értékesítések volumene 2012-ben 2011-hez képest 8 %-kal csökkent. Mindössze 2013-ban növekedett elenyésző mértékben, a felülvizsgálati időszakban viszont már ismét csökkent, 37 121 tonnára esett vissza, így az értékesítési volumen összességében véve 16 %-kal apadt 2011-hez képest.

               (85)

               Az uniós gazdasági ágazat értékesítésének gyengülését tükrözte piaci részesedése is, amely a figyelembe vett időszak során 12 százalékponttal csökkent, vagyis a 2011-es 76 %-ról 64 %-ra esett vissza a felülvizsgálati időszakban.

         4.4.2.3.   Foglalkoztatás és termelékenység

               (86)

               A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

                  8. táblázat

                  Foglalkoztatás és termelékenység

                           2011

                           2012

                           2013

                           Felülvizsgálati időszak

                           Munkavállalók létszáma

                           1 092

                           1 006

                           962

                           947

                              Index

                              100

                              92

                              88

                              86

                           Termelékenység (egység/alkalmazott)

                           49

                           55

                           57

                           52

                              Index

                              100

                              112

                              116

                              106

                              Forrás: kérelem

               (87)

               A figyelembe vett időszakban a munkavállalók száma fokozatosan, 14 %-kal csökkent a 2011-es 1 092-ről a felülvizsgálati időszakban mért 947-re. Mivel a gyártás volumene 2012-ben és 2013-ban nem változott, az uniós gyártók munkaerejének termelékenysége – egy alkalmazott éves termelésében (tonna) mérve – 2011-hez képest 12, illetve 16 %-kal nőtt ezekben az években. A felülvizsgálati időszak során a termelékenység a gyártás csökkenése miatt visszaesett, de így is 6 %-kal meghaladta a 2011-es szintet.

         4.4.3.   Mikrogazdasági mutatók

   4.4.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

               (88)

               A mintába felvett uniós gyártók uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek súlyozott átlagos egységárai a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

                  9. táblázat

                  Értékesítési árak az Unióban és egységköltség

                           2011

                           2012

                           2013

                           Felülvizsgálati időszak

                           Átlagos értékesítési egységár az Unió teljes piacán (EUR/tonna)

                           2 774

                           2 902

                           2 808

                           2 892

                              Index

                              100

                              105

                              101

                              104

                           Egységenkénti előállítási költség (EUR/tonna)

                           3 081

                           3 100

                           3 042

                           3 118

                              Index

                              100

                              101

                              99

                              101

                              Forrás: a mintába felvett vállalatok ellenőrzött adatai.

               (89)

               Az értékesítési árak az Unióban szinte változatlanok maradtak, mindössze kisebb ingadozásokat mutattak. 2012-ben 5 %-kal nőttek, 2013-ban 4 %-kal csökkentek, a felülvizsgálati időszakban pedig ismét, ezúttal 3 %-kal emelkedtek. A figyelembe vett időszakban az árak összességében véve 4 %-kal nőttek. Az egységenkénti előállítási költség is hasonlóan alakult, vagyis előbb 2012-ben emelkedett, majd 2013-ban csökkent, végül pedig a felülvizsgálati időszakban ismét nőtt. Ugyanakkor ezek az ingadozások mértéke elenyésző, 1–2 % közötti volt. A figyelembe vett időszak alatt az egységenkénti előállítási költség összességében 1 %-kal nőtt. Mivel a figyelembe vett időszakban az értékesítési árak némileg nagyobb mértékben emelkedtek, az uniós gyártók nyereségessége így javult ugyan, de ennek ellenére a figyelembe vett időszak során negatív maradt, ahogy azt a (94) preambulumbekezdés is leírja.

         4.4.3.2.   Munkaerőköltség

               (90)

               A mintába felvett uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

                  10. táblázat

                  Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség

                           2011

                           2012

                           2013

                           Felülvizsgálati időszak

                           Munkavállalónkénti átlagos bérköltség (EUR)

                           53 347

                           54 409

                           55 868

                           55 715

                              Index

                              100

                              102

                              105

                              104

                              Forrás: a mintába felvett vállalatok ellenőrzött adatai.

               (91)

               Az egy munkavállalóra jutó átlagos munkaerőköltség enyhén növekvő tendenciát követett a figyelembe vett időszakban. Az egy munkavállalóra jutó átlagos munkaerőköltség 2011 és a felülvizsgálati időszak között 4 %-kal 55 715 EUR-ra növekedett. A munkavállalók létszáma a figyelembe vett időszakban 14 %-kal csökkent, ez azonban a szerződések megszűnéséből eredő költségek miatt nem tette azonnal gazdaságosabbá a vállalatok működését.

         4.4.3.3.   Készletek

               (92)

               A mintába felvett uniós gyártók készleteinek szintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                  11. táblázat

                  Készletek

                           2011

                           2012

                           2013

                           Felülvizsgálati időszak

                           Zárókészlet (tonna)

                           6 657

                           6 851

                           6 807

                           5 749

                              Index

                              100

                              103

                              102

                              86

                           Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve

                           22 %

                           21 %

                           29 %

                           21 %

                              Forrás: a mintába felvett vállalatok ellenőrzött adatai.

               (93)

               A zárókészlet előbb némileg nőtt 2012-ben, majd ismét csökkent, 2012-ről 2013-ra 1 %-kal, 2013-ről a felülvizsgálati időszakra pedig 16 %-kal apadt. A figyelembe vett időszak alatt a készletek összességében 14 %-kal csökkentek. A gyártás szintjéhez képest a zárókészlet 2011 és a felülvizsgálati időszak között egy százalékponttal csökkent.

         4.4.3.4.   Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

               (94)

               A mintába felvett uniós gyártók nyereségessége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásaik megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                  12. táblázat

                  Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

                           2011

                           2012

                           2013

                           Felülvizsgálati időszak

                           Az Unióban független vevőknek történő értékesítések nyereségessége (az értékesítési forgalom %-ában)

                           – 11,2 %

                           – 5,5 %

                           – 8,3 %

                           – 9,1 %

                           Pénzforgalom (EUR)

                           – 7 791 330

                           – 518 192

                           – 2 540 656

                           – 1 790 761

                              Index

                              100

                              1 504

                              307

                              435

                           Beruházások (EUR)

                           2 388 945

                           3 111 518

                           4 339 627

                           3 362 845

                              Index

                              100

                              130

                              182

                              141

                           Beruházások megtérülése

                           – 21,4 %

                           – 18,8 %

                           – 13,6 %

                           – 15,3 %

                              Forrás: a mintába felvett vállalatok ellenőrzött adatai.

               (95)

               A mintába felvett uniós gyártók nyereségességét a Bizottság a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségben kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában.

               (96)

               Az uniós gazdasági ágazatnak jelentős veszteségei voltak a figyelembe vett időszakban. A gazdasági ágazat 2011-et – 11,2 %-os veszteséggel zárta, ami 2012-ben – 5,5 %-ra apadt, 2013-ban és a felülvizsgálati időszakban viszont újra romlott, – 8,3, illetve – 9,1-ra.

               (97)

               A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A figyelembe vett időszak során a pénzforgalom mindvégig negatív maradt annak ellenére, hogy közben, különösen 2012-ben javulást mutatott.

               (98)

               A beruházások növekvő tendenciát mutattak, és a gyártási folyamat biztonságosságának javításához, az energiafogyasztás csökkentéséhez, valamint a csőszerelvények versenyképességének és minőségének javításához kapcsolódtak. A beruházások értéke 2012-ben, majd 2013-ban is nőtt, a felülvizsgálati időszakban azonban visszaesett. 2011-hez viszonyítva 2012-ben 30 %-kal, 2013-ban 82 %-kal, a felülvizsgálati időszak alatt pedig 41 %-kal bővültek a beruházások. E bővülés azonban nem eredményezett pozitív megtérülést, amely a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereségét jelenti. A megtérülés a 2011-es – 21,4 % és a felülvizsgálati időszakban mért – 15,3 % között alakult.

         4.4.3.5.   A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól

               (99)

               A vizsgálatok alapján megállapított dömpingkülönbözet jóval meghaladta a minimális szintet. Figyelembe véve az érintett országból származó behozatal mennyiségét és árait, a tényleges dömpingkülönbözet mértékének uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása jelentős.

               (100)

               Az uniós gazdasági ágazat még mindig nem heverte ki teljesen a csőszerelvények korábbi, Oroszországból, Törökországból, a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó káros dömpingjének hatásait.

         4.5.   Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés

               (101)

               Szinte valamennyi főbb kármutató negatív tendenciát jelzett. A figyelembe vett időszak alatt a gyártási volumen 9 %-kal, a gyártási kapacitás pedig 11 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak egészében súlyosan veszteséges volt. E veszteség ugyan némileg apadt, de így is – 9,1 %-ot tett ki a felülvizsgálati időszakban. Emellett az uniós gazdasági ágazat pénzforgalma is folyamatosan negatív volt, a foglalkoztatás pedig nagyjából 11 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Ráadásul 16 %-kal visszaesett az értékesítés is, az uniós gyártók piaci részesedése pedig 12 százalékponttal zsugorodott.

               (102)

               A készletek a 14 %-os csökkenésnek köszönhetően kis mértékben nőttek, míg a beruházások 41 %-kal bővültek a figyelembe vett időszak alatt. Az utóbbiakra azonban többek között azért volt szükség, hogy az uniós gyártók fel tudják venni a versenyt a piacon. Az ilyesfajta növekedés ugyanakkor önmagában nem zárja ki a kár meglétét, ezért inkább az uniós gazdasági ágazatban zajló szerkezetátalakítási folyamat részének kell tekinteni.

               (103)

               A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.

         5.   A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

   5.1.   Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a behozatal várható mennyisége és az árak által gyakorolt hatások

               (104)

               A Bizottság az (57) preambulumbekezdésben megállapította, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése nagy valószínűséggel az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal megismétlődésével járna.

               (105)

               A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat a felülvizsgálati időszak során jelentős kárt szenvedett, ami a (101) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően többek között a gyártás, az értékesítési volumen, a piaci részesedés és a foglalkoztatás csökkenésében, valamint a nyereség folyamatos elmaradásában nyilvánult meg.

               (106)

               A figyelembe vett időszakban a Kínából származó behozatal mennyisége a magas vámok ellenére jelentősen nőtt, ennek eredményeképpen pedig a kínai piaci részesedés megduplázódott (lásd a (65) preambulumbekezdést). Az uniós piacon továbbra is rendkívüli mértékű az árleszorító nyomás, tekintettel a felülvizsgálati időszak során tapasztalt, jelentős áralákínálási különbözetekre.

               (107)

               Ezenfelül, ahogy az (52) preambulumbekezdésben is szerepel, a Kínában rendelkezésre álló szabad gyártási kapacitás a felülvizsgálati időszakban az uniós felhasználás közel háromszorosát tette ki. Ezért valószínűnek tűnik, hogy az intézkedés hatályvesztése esetén jelentős mennyiség kerül majd az érintett termékből az uniós piacra.

               (108)

               Tekintettel az érintett ország exportáló gyártói által a múltban és jelenleg alkalmazott árakra, a behozatal várhatóan továbbra is dömpingelt árakon folyik majd, ezáltal jelentősen az uniós gazdasági ágazat árai alá kínálva. A dömpingelt behozatal biztosan negatív hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazatra. A behozatal jóval erősebb árleszorító nyomást fejtene ki, és ezáltal az uniós gazdasági ágazat pénzügyi eredményeinek további romlásához vezetne. A szóban forgó behozatal a jövőben is az uniós gazdasági ágazat uniós piaci részesedéséből venne el. Ennek eredményeképpen még alacsonyabb lenne az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása, pedig az egyike azon kritikus elemeknek, amelyek az uniós gazdasági ágazat negatív eredményeit előidézték a figyelembe vett időszakban.

               (109)

               A Bizottság ezért megállapította, hogy a hatályos intézkedések hatályon kívül helyezése az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében nagy valószínűséggel az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár folytatódásával járna.

         6.   AZ UNIÓS ÉRDEK

               (110)

               Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

               (111)

               Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.

               (112)

               Ezek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömping és a kár folytatódásának valószínűségére vonatkozó megállapítások ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az intézkedések fenntartása ellentétes lenne az Unió érdekeivel.

         6.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

               (113)

               A hatályos dömpingellenes intézkedések nem akadályozták meg az uniós piacra történő dömpingelt behozatalt, az uniós gazdasági ágazatot pedig jelentős kár érte a figyelembe vett időszakban.

               (114)

               Az uniós gazdasági ágazat szerkezetileg életképes iparágnak bizonyult. A gyártási folyamat ésszerűsítésére, valamint a versenyképesség és a minőség fokozására tett erőfeszítések hatására a felülvizsgálati időszakban 6 %-kal javult a termelékenység, és 11 %-kal csökkent a gyártási kapacitás. Az ez irányú erőfeszítések a beruházások terén is egyértelműen megmutatkoztak (lásd a (98) preambulumbekezdést). Végül az uniós gazdasági ágazat nyereséges exporttevékenysége kedvezően alakult, azt mutatva, hogy versenyképes volt harmadik országok piacain (a mintába felvett gyártók exportja 10 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban).

               (115)

               Az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínű, hogy az érintett országból származó, feltehetőleg nagy mennyiségű dömpingelt behozatal tovább rontaná az uniós gazdasági ágazat helyzetét. Ez a nagy mennyiség valószínűleg (többek között) a piaci részesedés további csökkenését, az értékesítési árak csökkenését, a kapacitáskihasználás csökkenését és általában az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének számottevő további romlását idézné elő.

               (116)

               A Bizottság ezért megállapítja, hogy a Kína elleni dömpingellenes intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.

         6.2.   A független importőrök és a felhasználók érdeke

               (117)

               A jelenlegi vizsgálatban tizenkét importőr működött együtt, de közülük csak hat számolt be arról, hogy az érintett országból csőszerelvényeket importál. A kiválasztott mintát három független importőr alkotta, amely a Kínából származó összes behozatal 15 %-át bonyolította le a felülvizsgálati időszak alatt. Az érintett termék átlagosan csak mintegy 10 %-át tette ki teljes értékesítési volumenüknek. Az érintett termékkel kapcsolatos üzleti tevékenységük nyereséges volt. Ennek alapján a hatályos intézkedések nem érintették jelentősen az ellenőrzött importőröket.

               (118)

               A vizsgálat arra is rámutatott, hogy az importőrök továbbra is nagy mennyiségben hozták be az érintett terméket, ráadásul még növelték is a behozott mennyiséget a figyelembe vett időszak alatt. A fentiek alapján nem valószínű, hogy az intézkedések fenntartása a jövőben gazdasági helyzetük romlásához vezetne.

               (119)

               A jelenlegi vizsgálat során egyik felhasználó sem működött együtt, és nem is jelentkezett a Bizottságnál. Együttműködésük hiánya igazolni látszik az eredeti vizsgálat megállapításait, miszerint a csőszerelvények e vállalatok teljes előállítási költségének nagyon kis részét teszik ki, és a hatályos intézkedések a jelek szerint nem rontják a versenyképességüket.

         6.3.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

               (120)

               A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nincs kényszerítő indok a hatályos dömpingellenes intézkedések kiterjesztése ellen.

         7.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

               (121)

               A fenti megfontolásokból az következik, hogy a Kínából származó, egyes csőszerelvények behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően fenn kell tartani.

               (122)

               Következésképpen a Kínából származó érintett termékre vonatkozó intézkedéseknek a Tajvanon (14), Indonéziában (15), Srí Lankán (16) és a Fülöp-szigeteken (17) feladott behozatalra való kiterjesztését szintén fenn kell tartani, függetlenül attól, hogy a terméket Tajvanból, Indonéziából, Srí Lankáról, illetve a Fülöp-szigetekről származóként jelentették-e be.

               (123)

               Ez a rendelet összhangban van az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 és ex 7307 99 80 KN-kód (7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 és 7307998098 TARIC-kód) alá tartozó, vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült, legfeljebb 609,6 mm legnagyobb külső átmérőjű, tompahegesztésre vagy egyéb célokra felhasznált csőszerelvények (kivéve az öntött szerelvényeket, a karimákat és a menetes szerelvényeket) behozatalára.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtétel a következő:

               Ország

               Vállalat

               Vámtétel (%)

               TARIC-kiegészítő kód

               Kína

               Összes vállalat

               58,6

               —

         (3)   Eltérő rendelkezések hiányában a vámra vonatkozó hatályban lévő rendelkezéseket kell alkalmazni.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. október 27-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  A Tanács 1996. március 11-i 584/96/EK rendelete a Kínai Népköztársaságból, Horvátországból és Thaiföldről származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 84., 1996.4.3., 1. o.).

      (3)  A Tanács 2009. augusztus 27-i 803/2009/EK rendelete a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó, illetve a Tajvanból feladott (függetlenül attól, hogy Tajvanból származóként lettek-e bejelentve), vasból vagy acélból készült egyes csőillesztékekre, illetve csőszerelvényekre vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a Chup Hsin Enterprise Co. Ltd-nek és a Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd-nek nyújtott mentesség hatályon kívül helyezéséről (HL L 233., 2009.9.4., 1. o.).

      (4)  A Tanács 2003. június 2-i 964/2003/EK rendelete a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó, valamint a Tajvanon feladott (függetlenül attól, hogy tajvani származásúnak nyilvánították-e), vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények vagy -illesztések behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámok kivetéséről (HL L 139., 2003.6.6., 1. o.).

      (5)  A Tanács 2004. november 22-i 2052/2004/EK rendelete a Kínai Népköztársaságból származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények vagy -illesztések behozatalára a 964/2003/EK rendeletben kivetett végleges dömpingellenes vámoknak az Indonéziából származó vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények vagy -illesztések (függetlenül attól, hogy Indonéziából származóként jelölték-e meg) behozatalára történő kiterjesztéséről (HL L 355., 2004.12.1., 4. o.).

      (6)  A Tanács 2004. november 22-i 2053/2004/EK rendelete a Kínai Népköztársaságból származó, vasból vagy acélból készült csőszerelvények vagy -illesztések behozataláról szóló 964/2003/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámoknak a Srí Lankán feladott (függetlenül attól, hogy Srí Lanka-i származásúnak nyilvánították-e), vasból vagy acélból készült csőszerelvények vagy -illesztések behozatalára történő kiterjesztéséről (HL L 355., 2004.12.1., 9. o.).

      (7)  A Tanács 2006. április 27-i 655/2006/EK rendelete a Kínai Népköztársaságból származó, vasból vagy acélból készült csőszerelvények behozatalára a 964/2003/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Fülöp-szigeteken feladott, vasból vagy acélból készült csőszerelvények behozatalára (függetlenül attól, hogy Fülöp-szigeteki származásúnak jelentették-e be) történő kiterjesztéséről (HL L 116., 2006.4.29., 1. o.).

      (8)  A Tanács 2013. január 17-i 78/2013/EU végrehajtási rendelete az Oroszországból és Törökországból származó, egyes vasból vagy acélból készült csőszerelvények és csőillesztékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 27., 2013.1.29., 1. o.).

      (9)  A Bizottság 2014. december 2-i 1283/2014/EU végrehajtási rendelete a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 347., 2014.12.3., 17. o.).

      (10)  HL C 297., 2014.9.4., 12. o.

      (11)  HL C 366., 2013.12.14., 35. o.

      (12)  HL C 295., 2014.9.3., 6. o.

      (13)  A Tanács 2009. augusztus 27-i 803/2009/EK rendelete a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó, illetve a Tajvanból feladott (függetlenül attól, hogy Tajvanból származóként lettek-e bejelentve), vasból vagy acélból készült egyes csőillesztékekre, illetve csőszerelvényekre vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a Chup Hsin Enterprise Co. Ltd-nek és a Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd-nek nyújtott mentesség hatályon kívül helyezéséről (HL L 233., 2009.9.4., 1. o.).

      (14)  964/2003/EK rendelet.

      (15)  2052/2004/EK rendelet.

      (16)  2053/2004/EK rendelet.

      (17)  655/2006/EK rendelet.


title: A Bizottság (EU) 2016/1630 végrehajtási rendelete (2016. szeptember 9.) a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően a részvénypiaci kockázati részmodulra vonatkozó átmeneti intézkedés alkalmazásával kapcsolatos eljárásokat megállapító végrehajtás-technikai standardok meghatározásáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               10.9.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 243/1

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1630 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. szeptember 9.)
   a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően a részvénypiaci kockázati részmodulra vonatkozó átmeneti intézkedés alkalmazásával kapcsolatos eljárásokat megállapító végrehajtás-technikai standardok meghatározásáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009. november 25-i 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (Szolvencia II) (1) és különösen annak 308b. cikke (13) bekezdésének hatodik albekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2009/138/EK irányelv 308b. cikke (13) bekezdésében meghatározott átmeneti intézkedés alkalmazásának biztosítása érdekében a biztosítóknak és a viszontbiztosítóknak igazolniuk kell felügyeleti hatóságaik számára, hogy az említett átmeneti intézkedés hatálya alá tartozó részvényeket 2016. január 1-jén vagy azt megelőzően vásárolták. E célból a biztosítóknak és a viszontbiztosítóknak bizonyos eljárásokat kell követniük e részvények azonosítása és dokumentálása érdekében.

               (2)

               Az egységes feltételek biztosítása és az átmeneti intézkedés alkalmazásának megfelelő ellenőrzése érdekében a biztosítóknak és a viszontbiztosítóknak nyilvántartást kell vezetniük mindazokról a változásokról, amelyek az átmeneti intézkedés hatálya alá tartozó részvények mennyiségét érintik. Az átmeneti intézkedés hatálya alá tartozó részvények azonosítása céljából a nyilvántartásokat minden olyan alkalommal aktualizálniuk kell, amikor a standard formula szerint számítják ki a szavatolótőke-szükségletet.

               (3)

               Amennyiben a részvényeket kollektív befektetési vállalkozásban vagy más, alapba csomagolt befektetésben tartják, és amennyiben az áttekintés elve nem alkalmazható, az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 173. cikkének (2) bekezdése állapítja meg a 2016. január 1-jét megelőzően vásárolt részvények mennyiségének meghatározására alkalmazandó módszert, következésképpen nincs szükség e részvények vásárlási időpontjának nyomon követésére. Az azonosítandó és dokumentálandó releváns vásárlási időpont az az időpont, amikor a kollektív befektetési vállalkozás vagy más, alapba csomagolt befektetés jegyeit vagy részvényeit megvásárolták.

               (4)

               A vállalkozásoknak nyilvántartásaikban fel kell tüntetniük az átmeneti intézkedés hatálya alá tartozó részvények vagy befektetési jegyek megvásárlásának időpontját. Továbbá, kérésre a felügyeleti hatóságok rendelkezésére kell bocsátaniuk mindazon dokumentációt és információkat, amelyek alapján ellenőrizhető, hogy az átmeneti intézkedés alkalmazásának feltételei teljesülnek.

               (5)

               Amennyiben a biztosítók és a viszontbiztosítók az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 173. cikkében említett részvényeket vagy befektetési jegyeket értékesítenek, majd 2016. január 1-je után ugyanilyen típusú részvényeket vagy befektetési jegyeket vásárolnak vissza, az átmeneti intézkedés hatálya alá tartozó részvények mennyisége az eredetileg azonosított mennyiséghez képest csökken. A biztosítók és a viszontbiztosítók által követett eljárásoknak ezért biztosítaniuk kell, hogy a részvények vagy befektetési jegyek értékesítése és azt követő vásárlása után az átmeneti intézkedés hatálya alatt maradó részvények megkülönböztethetők legyenek minden más részvénytől vagy befektetési jegytől.

               (6)

               Ez a rendelet az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság által a Bizottságnak benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeteken alapul.

               (7)

               Az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikke által létrehozott biztosítási és viszontbiztosítási érdekképviseleti csoport véleményét,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   Amennyiben a 2009/138/EK irányelv 308b. cikke (13) bekezdése első albekezdésének b) pontjában említett standard paraméter súlya 100 %-nál alacsonyabb, a biztosítók és a viszontbiztosítók nyilvántartást vezetnek az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 173. cikkében említett részvényekről és azok megvásárlásának időpontjáról. Amennyiben az említett részvényeket kollektív befektetési vállalkozásban vagy más, alapba csomagolt befektetésben tartják, és amennyiben az áttekintés elve nem alkalmazható, a biztosítók és a viszontbiztosítók csak a kollektív befektetési vállalkozásnak vagy más, alapba csomagolt befektetésnek az említett felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 173. cikke (2) bekezdésének hatálya alá tartozó részvényeiről vagy befektetési jegyeiről, valamint azok megvásárlásának időpontjáról vezetnek nyilvántartást.
   (2)   A biztosítók és a viszontbiztosítók az említett részvényekkel és befektetési jegyekkel kapcsolatos minden szükséges információról tájékoztatják a felügyeleti hatóságot, valamint kérésre benyújtják a vásárlás időpontját igazoló dokumentumokat.
   (3)   Az (1) bekezdésben említett nyilvántartást minden olyan alkalommal aktualizálni kell, amikor a biztosító vagy a viszontbiztosító a 2009/138/EK irányelv 308b. cikkének (13) bekezdésében meghatározott átmeneti intézkedés alkalmazásával kiszámítja szavatolótőke-szükségletét.
   (4)   Amennyiben a biztosítók és a viszontbiztosítók az (1) bekezdésben említett, 2016. január 1-jén vagy azt megelőzően vásárolt részvényeket vagy befektetési jegyeket értékesítenek, majd 2016. január 1-je után ugyanilyen típusú részvényeket vagy befektetési jegyeket vásárolnak, biztosítják a 2016. január 1-jén vagy azt megelőzően vásárolt, megmaradó részvények vagy befektetési jegyek az (1) bekezdésnek megfelelő azonosíthatóságát.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. szeptember 9-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 335., 2009.12.17., 1. o.

      (2)  A Bizottság 2014. október 10-i (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelete a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Szolvencia II) kiegészítéséről (HL L 12., 2015.1.17., 1. o.).

      (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1094/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) létrehozásáról, valamint a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/79/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 48. o.).


title: A Tanács (EU) 2015/869 végrehajtási rendelete (2015. június 5.) az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 208/2014/EU rendelet végrehajtásáról

text:
               6.6.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 142/1

         A TANÁCS (EU) 2015/869 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. június 5.)
   az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 208/2014/EU rendelet végrehajtásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló, 2014. március 5-i 208/2014/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2014. március 5-én elfogadta a 208/2014/EU rendeletet.

               (2)

               A Tanács 2015. március 5-én elfogadta a (KKBP) 2015/364 határozatot (2), amelyben előírta, hogy a 2014/119/KKBP tanácsi határozatban (3) szereplő korlátozó intézkedéseket tizennégy személy esetében 2016. március 6-ig, négy személy esetében pedig 2015. június 6-ig kell alkalmazni.

               (3)

               A Tanács 2015. június 5-én elfogadta a (KKBP) 2015/876 (4) határozatot, amelyben előírta, hogy a korlátozó intézkedéseket a szóban forgó négy személy közül egy személy esetében 2015. október 6-ig, két másik személy esetében pedig 2016. március 6-ig kell alkalmazni. A határozat azt is kimondja, hogy aktualizálni kell az ezen személyekre vonatkozó indokolást.

               (4)

               Egy személyt törölni kell a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó természetes és jogi személyeknek, szervezeteknek és szerveknek a 208/2014/EU rendelet I. mellékletében foglalt jegyzékéből,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 208/2014/EU rendelet I. melléklete az e rendelet mellékletében foglaltak szerint módosul.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. június 5-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. RINKĒVIČS

      (1)  HL L 66., 2014.3.6., 1. o.

      (2)  A Tanács (KKBP) 2015/364 határozata (2015. március 5.) az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról (HL L 62., 2015.3.6., 25. o.).

      (3)  A Tanács 2014/119/KKBP határozata (2014. március 5.) az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról (HL L 66., 2014.3.6., 26. o.).

      (4)  A Tanács (KKBP) 2015/876 határozata (2015. június 5.) az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2014/119/KKBP határozat módosításáról (lásd e Hivatalos Lap 30. oldalát).

      MELLÉKLET

                  1.

                  Az alábbi személyt 2015. június 6-i hatállyal törölni kell a 208/2014/EU rendelet I. mellékletében foglalt jegyzékből:
                  8. – Viktor Viktorovych Yanukovych (Віктор Вікторович Янукович) (a korábbi elnök fia)

                  2.

                  A 208/2014/EU rendelet I. mellékletében szereplő következő személyekre vonatkozó bejegyzések helyébe az alábbiak lépnek:

                              4.

                              Olena Leonidivna Lukash (Олена Леонідівна Лукаш), Elena Leonidovna Lukash (Елена Леонидовна Лукаш)

                              Születési dátum és hely: 1976. november 12., Rîbnița (Moldova), korábbi igazságügy-miniszter

                              Az ukrán hatóságok nyomozást folytatnak ellene állami vagyon hűtlen kezelésében való részvétel miatt.

                              2014.3.6.

                              10.

                              Serhii Petrovych Kliuiev (Сергій Петрович Клюєв), Serhiy Petrovych Klyuyev

                              Születési dátum és hely: 1969. augusztus 19., Doneck, Andrii Kliuiev testvére, üzletember

                              Az ukrán hatóságok nyomozást folytatnak ellene állami vagyon hűtlen kezelésében való részvétel miatt. Kapcsolatban áll egy jegyzékbe vett, az ukrán hatóságok által állami vagyon vagy egyéb eszközök hűtlen kezelése miatt folytatott büntetőeljárás alatt álló személlyel (Andrii Petrovych Kliuievvel).

                              2014.3.6.

                              13.

                              Dmytro Volodymyrovych Tabachnyk (Дмитро Володимирович Табачник)

                              Születési dátum és hely: 1963. november 28., Kijev, korábbi oktatási és tudományügyi miniszter

                              Az ukrán hatóságok nyomozást folytatnak ellene állami vagyon hűtlen kezelésében való részvétel miatt.

                              2014.3.6.


title: A Bizottság 1150/2012/EU végrehajtási rendelete ( 2012. december 4. ) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               5.12.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 333/43

         A BIZOTTSÁG 1150/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2012. december 4.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2012. december 4-én.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,
         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET
      Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  AL

                  41,5

                  MA

                  54,9

                  TN

                  81,9

                  TR

                  68,5

                  ZZ

                  61,7

                  0707 00 05

                  AL

                  59,9

                  MA

                  133,1

                  TR

                  104,1

                  ZZ

                  99,0

                  0709 93 10

                  MA

                  120,6

                  TR

                  93,3

                  ZZ

                  107,0

                  0805 10 20

                  AR

                  49,7

                  ZA

                  62,1

                  ZW

                  52,1

                  ZZ

                  54,6

                  0805 20 10

                  MA

                  69,8

                  ZZ

                  69,8

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  CN

                  71,1

                  HR

                  85,6

                  MA

                  95,7

                  TR

                  82,4

                  ZZ

                  83,7

                  0805 50 10

                  TR

                  76,9

                  ZZ

                  76,9

                  0808 10 80

                  MK

                  39,5

                  US

                  125,2

                  ZA

                  214,1

                  ZZ

                  126,3

                  0808 30 90

                  CN

                  33,5

                  TR

                  112,1

                  US

                  160,6

                  ZZ

                  102,1

         (1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Bizottság (EU) 2016/923 végrehajtási rendelete (2016. június 10.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               11.6.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 154/25

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/923 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. június 10.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. június 10-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET

         Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  MA

                  136,7

                  TR

                  69,0

                  ZZ

                  102,9

                  0709 93 10

                  TR

                  145,6

                  ZZ

                  145,6

                  0805 50 10

                  AR

                  175,8

                  IL

                  134,0

                  MA

                  106,8

                  TR

                  157,0

                  ZA

                  179,9

                  ZZ

                  150,7

                  0808 10 80

                  AR

                  121,5

                  BR

                  107,0

                  CL

                  135,0

                  CN

                  102,3

                  NZ

                  149,7

                  US

                  180,4

                  UY

                  107,2

                  ZA

                  123,6

                  ZZ

                  128,3

                  0809 10 00

                  TR

                  269,1

                  ZZ

                  269,1

                  0809 29 00

                  TR

                  527,5

                  US

                  888,6

                  ZZ

                  708,1

         (1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.