title: A Bizottság 584/2012/EU végrehajtási rendelete ( 2012. július 2. ) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               3.7.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 173/10

         A BIZOTTSÁG 584/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2012. július 2.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2), és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2012. július 2-án.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,
         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET
      Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  TR

                  54,8

                  ZZ

                  54,8

                  0707 00 05

                  TR

                  103,2

                  ZZ

                  103,2

                  0709 93 10

                  TR

                  111,2

                  ZZ

                  111,2

                  0805 50 10

                  AR

                  85,3

                  TR

                  54,0

                  UY

                  86,2

                  ZA

                  95,4

                  ZZ

                  80,2

                  0808 10 80

                  AR

                  109,0

                  BR

                  94,5

                  CL

                  109,5

                  NZ

                  136,6

                  US

                  167,0

                  UY

                  58,9

                  ZA

                  107,4

                  ZZ

                  111,8

                  0809 10 00

                  TR

                  191,9

                  ZZ

                  191,9

                  0809 29 00

                  TR

                  382,5

                  ZZ

                  382,5

         (1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Tanács 157/2010/EU végrehajtási rendelete ( 2010. február 22. ) a Kínai Népköztársaságból származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről

text:
               26.2.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 49/1

         A TANÁCS 157/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2010. február 22.)
   a Kínai Népköztársaságból származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletet (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) hatályon kívül helyező, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 11. cikkének (2) bekezdésére,
   tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság („Bizottság”) által benyújtott javaslatra,
   mivel:
   A.   AZ ELJÁRÁS

   1.   Hatályos intézkedések

               (1)

               A 119/97/EK rendelettel (3) a Tanács 32,5 %-tól 39,4 %-ig terjedő végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó, egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára. Ezek a vámtételek a 17 vagy 23 gyűrűstől eltérő típusú gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekre vonatkoztak, a 17 és 23 gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekre pedig a 325 EUR/1 000 darab minimum importár és az uniós határparitáson számított, vámkezelés előtti ár közötti különbözetnek megfelelő vám vonatkozott, amennyiben az utóbbi összeg alacsonyabb volt a minimum importárnál.

               (2)

               Az alaprendelet 12. cikkén alapuló vizsgálatot követően a Tanács a 2100/2000/EK rendelettel (4) módosította és növelte a fent említett vámokat egyes, a 17 és 23 gyűrűstől eltérő típusú gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek esetében. A módosított vámok 51,2 %-tól 78,8 %-ig terjedtek.

               (3)

               Két európai uniós gyártó kérelmét követően 2002 januárjában a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot (5) indított, ezt követően a Tanács a 2074/2004/EK rendelettel (6) négy évvel meghosszabbította a meglévő dömpingellenes intézkedéseket.

               (4)

               Az alaprendelet 13. cikke alapján a kijátszások feltárására indított vizsgálatot követően a Tanács az 1208/2004/EK rendelettel (7) kiterjesztette a végleges dömpingellenes intézkedéseket a Vietnamban feladott egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára is, akár Vietnamból származónak nyilvánították ezeket, akár nem.

               (5)

               Az alaprendelet 13. cikke alapján a kijátszások feltárására indított vizsgálatot követően a Tanács a 33/2006/EK rendelettel (8) kiterjesztette a végleges dömpingellenes intézkedéseket a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaságban feladott egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára is, akár a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaságból származónak nyilvánították ezeket, akár nem.

               (6)

               Végül a Tanács 2008 augusztusában a 818/2008/EK rendelettel (9) kiterjesztette az intézkedések alkalmazási körét egyes, kismértékben módosított gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekre is, mivel megállapítást nyert, hogy az intézkedéseket kijátszották.

         2.   Felülvizsgálati kérelem

               (7)

               A Kínából származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára hatályban lévő dömpingellenes intézkedések közelgő lejáratáról szóló értesítés (10) közzétételét követően 2008. szeptember 4-én az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének értelmében ezen intézkedések felülvizsgálatára irányuló kérelem érkezett a Bizottsághoz.

               (8)

               A kérelmet a Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH európai uniós gyártó (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be, amely a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek teljes európai uniós gyártásának jelentős részét – ebben az esetben több mint 50 %-át – képviseli. A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az európai uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.

               (9)

               Miután a tanácsadó bizottsággal történt konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelő felülvizsgálat indításához, a Bizottság megindította a felülvizsgálatot (11).

         3.   A vizsgálat

   a)   Eljárás

               (10)

               A Bizottság a hatályvesztés felülvizsgálatának megindításáról hivatalosan értesítette az ismert érintett exportáló gyártókat, importőröket és felhasználókat, az exportáló ország képviselőit, a kérelmező európai uniós gyártót és a többi ismert európai uniós gyártót. Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérjenek.

               (11)

               Minden olyan fél, amely ezt a fenti határidőn belül kérelmezte, és bizonyítani tudta, hogy meghallgatását különös okok támasztják alá, lehetőséget kapott a meghallgatásra.

               (12)

               Kérdőívet küldtek minden olyan félnek, amely hivatalos tájékoztatás kapott a felülvizsgálat megindításáról, és azoknak, amelyek kértek kérdőívet az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül. Az említetteken kívül még egy thaiföldi gyártóval (a tervezett analóg ország) is felvették a kapcsolatot, amelynek szintén küldtek kérdőívet.

               (13)

               A kérdőívekre egy, gyűrűs iratgyűjtő szerkezetet az Európai Unióba (a továbbiakban: EU) nem exportáló kínai exportáló gyártótól, vele kapcsolatban álló thaiföldi vállalatától, a kérelmező európai uniós gyártótól, három független importőrtől és egy, a panaszossal kapcsolatban álló felhasználótól érkezett válasz. A másik európai uniós gyártó nem működött közre a vizsgálatban, egy független importőr pedig csak észrevételeket nyújtott be.

               (14)

               Minden érintettet tájékoztattak azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek a végleges dömpingellenes vámok bevezetésére irányuló javaslat szándékához vezettek. Kijelöltek számukra egy időszakot, amelyen belül e tájékoztatást követően előadhatták észrevételeiket. A felek észrevételeit mérlegelték, és indokolt esetben a megállapításokat ezeknek megfelelően módosították.

         b)   Érdekelt felek és ellenőrző látogatások

               (15)

               A Bizottság szolgálatai beszereztek és ellenőriztek minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítéltek a dömping és a károkozás folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének és a közösségi érdeknek a megállapításához. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásokra:

                           i.

                           Kérelmező európai uniós gyártó

                                       —

                                       Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Bécs, Ausztria.

                           ii.

                           Gyártó az exportáló országban

                                       —

                                       Wah Hing Stationery Manufactory Ltd (WHS), Guangzhou (Kuangcsou), valamint vele kapcsolatban álló vállalata, a Wah Hing Stationery Manufactory Ltd („WHS”), Hong Kong, Kínai Népköztársaság.

                           iii.

                           Független importőr az EU-ban

                                       —

                                       Giardini S.r.l., Settimo Milanese, Olaszország.

         c)   Vizsgálati időszak

               (16)

               A dömping és folytatódására és megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2007. október 1. és 2008. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) vonatkozott. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2005. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak).

         B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

   1.   Érintett termék

               (17)

               Az érintett termék megegyezik a 2074/2004/EK tanácsi rendeletben meghatározott termékkel, azaz egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekkel, amelyek két acéllapból vagy huzalból állnak, amelyekre legalább négy, acélhuzalból készült félgyűrűt rögzítettek, és amelyeket egy acél fedőlap tart össze. A szerkezetek a félgyűrűk széthúzásával vagy a gyűrűs iratgyűjtő szerkezethez rögzített, kisméretű acél nyitószerkezettel nyithatók. A gyűrűk alakja változó, a legelterjedtebbek kör vagy D betű alakúak (a továbbiakban: az érintett termék). A gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket jelenleg az ex 8305 10 00 KN-kód alá sorolják. Az ugyanezen KN-kód alá tartozó emelőkaros szerkezetek (LAM) nem tartoznak az érintett termékek körébe.

               (18)

               A gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket papír, karton és műanyag bevonatú irodai dossziék, prezentációs és egyéb fűzött dossziék előállítására használják.

               (19)

               A gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekből a felülvizsgálati időszak során számos különböző típust értékesítettek az EU-ban. E típusok között a különbséget a talp szélessége, a szerkezet típusa, a gyűrűk száma, a kioldó rendszer, a névleges papírtároló kapacitás, a gyűrűk átmérője, a gyűrűk alapja, a hossz és a gyűrűk közötti távolság alapján határozták meg. Tekintettel arra, hogy az alapvető fizikai és műszaki tulajdonságok minden típus esetében megegyeznek, valamint hogy bizonyos határokon belül ezek egymással felcserélhetők, azt állapították meg, hogy a jelenlegi vizsgálat alkalmazásában valamennyi gyűrűs iratgyűjtő szerkezet egyetlen terméknek tekintendő.

         2.   Hasonló termék

               (20)

               A Bizottság azt is megállapította, hogy a Kínában gyártott, illetve az európai uniós gazdasági ágazat által előállított és az EU piacán eladott gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek alapvető fizikai és műszaki tulajdonságaikat és felhasználásukat tekintve nem különböznek egymástól.

               (21)

               Ezért arra a következtetésre jutott, hogy a Kínában gyártott, illetve az európai uniós gazdasági ágazat által előállított és az EU piacán eladott gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében mind hasonló terméknek minősülnek.

         C.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

               (22)

               Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.

         1.   Előzetes megjegyzések

               (23)

               A vizsgálatban egyetlen olyan kínai gyártó sem működött együtt, amelyik gyűrűs iratgyűjtő szerkezetet exportál az EU-ba. A kérelemben megnevezett négy kínai vállalat közül csak egy működött együtt, valamint a vele kapcsolatban álló thaiföldi vállalat. A másik három exportőr nem adott választ a kérdőívre. Az egyedüli együttműködő kínai gyártó nem exportálta az érintett terméket az EU-ba, más harmadik ország piacára azonban igen. A felülvizsgálati időszakban az EU-ba gyűrűs iratgyűjtő szerkezetet exportáló kínai gyártók együttműködésének hiányában a dömpingre vonatkozó megállapításokat a Bizottságnak az alaprendelet 18. cikke rendelkezéseinek megfelelően más forrásból rendelkezésre álló tények alapján kellett megtennie. Ebben az esetben a Bizottság úgy vélte, hogy az exportról a legésszerűbb és legmegfelelőbb tájékoztatással az Eurostat szolgál. Amennyiben ez kivitelezhető volt, illetve a vizsgálat időbeli korlátait figyelembe véve ezeket az információkat összevetették a vizsgálatban együttműködő, de gyűrűs iratgyűjtő szerkezetet az EU-ba nem exportáló egyedülő kínai gyártótól származó információkkal és a kínai exportstatisztikával. Mindazonáltal tekintettel arra, hogy a kínai exportáló gyártóktól nem állnak rendelkezésre vállalatspecifikus mennyiségi és volumenadatok, továbbra is úgy tekintik, hogy egyedül az Eurostat statisztikája áll rendelkezésre az EU-ba irányuló kínai exportról, noha az Eurostat által szolgáltatott áradatok abszolút szintje meglehetősen magasnak tűnik a kínai exportstatisztikában szereplő importárakhoz, valamint az Eurostat által más harmadik országról szolgáltatott adatokhoz képest.

         2.   A dömping folytatódása

   a)   Analóg ország

               (24)

               Mivel Kína átmenetben lévő gazdaság, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket egy piacgazdaságú harmadik ország (a továbbiakban: az analóg ország) ára vagy számtanilag képzett értéke vagy az analóg országból más országokba, beleértve az Uniót is, történő kivitel esetén felszámított ár alapján kell megállapítani, illetve ha ez nem lehetséges, bármilyen más elfogadható alapon megállapítható, ideértve a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat, és azt szükség esetén megfelelően módosítani kell úgy, hogy egy ésszerűen elfogadható haszonkulcsot is magában foglaljon.

               (25)

               Az előző vizsgálatban Indiát választották analóg országnak. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a Bizottság tájékoztatta az előző vizsgálatban egyedüli együttműködő indiai gyártót a folyamatban lévő eljárás megindításáról, ám a fél megtagadta az együttműködést. A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben Thaiföldet javasolták a rendes érték megállapításához használt analóg országnak. Ezt a választást az eljárásban érintett egyes felek megkérdőjelezték, és azt állították, hogy Indiát kellett volna megfelelő analóg országként alkalmazni.

               (26)

               Thaiföld esetében egy thaiföldi gyártó egyezett bele az együttműködésbe. A Bizottság ezért megvizsgálta, hogy a Thaiföldtől kapott adatokat fel lehet-e használni a Kínára vonatkozó rendes érték megállapításához. Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy Thaiföldön nem került sor az érintett termék belföldi értékesítésére. Ezért Thaiföld esetében a rendes értéket a 2. cikk (6) bekezdésének c) pontja alapján kellett volna megállapítani.

               (27)

               Ezenkívül a Thaiföldről exportált érintett termék átlagos exportárára, illetve a Kínából származó érintett termék átlagos exportárára vonatkozóan az Eurostat által szolgáltatott adatok összehasonlítása azt mutatta, hogy a kínai termékek árai magasabbak a thaiföldi termékek árainál. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy különböző terméktípusok széles skálája tartozik az érintett termékbe, az árak pedig terméktípustól függően változhatnak. A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az EU-ba irányuló exportértékesítésük pontos összetételét nem lehetet megállapítani, illetve összehasonlítani a thaiföldi exportáló gyártók termékösszetételével. Mivel semmi nem mutatott arra, hogy az exportárak jelentős eltérését bármilyen más tényezőnek lehetne tulajdonítani, azt a következtetést vonták le, hogy a kínai, illetve a thaiföldi exportáló gyártók által az EU-ba exportált gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek termékösszetétele eltérő. A Thaiföld, illetve Kína által az Európai Unióval szemben érvényesített exportárak eltérése alapján, a rendelkezésre álló legmegfelelőbb adatokat felhasználva arra lehetett következtetni, hogy a Kínából érkező exportba drágább, jobb kidolgozású terméktípusok tartoznak, éppen ezért nem helyénvaló a Thaiföldről származó adatokat felhasználni a Kínára vonatkozó rendes érték megállapításához.

               (28)

               Ezenkívül a thaiföldi vállalat kapcsolatban áll a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek egyedüli együttműködő kínai gyártójával. A Bizottság megvizsgálta: lehet-e hatása a rendes érték meghatározására annak, hogy a két vállalat kapcsolatban áll egymással. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a korábbi vizsgálatok (nevezetesen két kijátszás elleni vizsgálat) arra derített fényt, hogy a thaiföldi vállalatot az egyik kínai gyártó alapította az érintett termékre kirótt dömpingellenes intézkedésekre adott válaszként. A jelenlegi vizsgálat is ugyanezt a következtetést erősítette meg, miként az a (38) preambulumbekezdésben részletesen szerepel. Figyelembe véve a kínai és a thaiföldi gyártó közti kiforrott kapcsolatot, az tűnt helyénvalónak, ha a javasolt analóg országból együttműködő egyedüli vállalat által szolgáltatott információkat nem használják fel. Ezért valamennyi fenti tényezőt figyelembe véve, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően Thaiföldet nem lehetett megfelelő analóg országnak tekinteni a rendes érték megállapítása céljából.

               (29)

               Figyelembe véve a Thaiföld tekintetében fentiekben leírt tényeket, a korábbi analóg ország (India) részéről hiányzó együttműködést, valamint azt, hogy a vizsgálatban egyetlen olyan kínai vállalat sem működött együtt, amelyik gyűrűs iratgyűjtő szerkezetet exportál az EU-ba, helyénvalónak minősült, hogy a rendes értéket bármilyen más elfogadható alapon – nevezetesen a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár alapján – állapítsák meg.

         b)   Rendes érték

               (30)

               A fentiekben leírt tényekre tekintettel az a döntés született, hogy a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően az uniós gazdasági ágazat árai, azaz a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár alapján állapítják meg. Így a rendes értéket a kérelmező uniós gyártó telephelyén ellenőrzött adatok alapján számították ki. Ennek a gyártónak a hasonló termékre vonatkozó belföldi értékesítését reprezentatívnak találták a Kínából az EU-ba exportált érintett termékhez képest. Mivel az uniós gazdasági ágazatra jellemző eladási árak veszteségesek voltak, azokat ki kellett igazítani úgy, hogy egy méltányos haszonkulcsot is magukban foglaljanak, mint ahogy arról az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja rendelkezik. Ebben a tekintetben az ilyen típusú üzleti tevékenységre méltányosnak tekinthető 5 %-os haszonkulcsot alkalmaztak.

         c)   Exportár

               (31)

               Az alaprendelet 18. cikkével összhangban és a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az exportár kiszámítása az Eurostat adatai alapján történt.

         d)   Összehasonlítás

               (32)

               A rendes érték és az exportár összehasonlítása gyártelepi paritáson történt. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban megfelelő kiigazításokat végeztek az árakat és összehasonlíthatóságukat érintő tényezők eltéréseinek figyelembevétele céljából. A szállításban, a biztosításban és a közlekedéssel összefüggő egyéb költségekben mutatkozó eltérések miatt szükség esetén szintén sor került kiigazításokra.

         e)   Dömpingkülönbözet

               (33)

               A fenti megállapításokra tekintettel és a Kínára vonatkozó egyéb megbízható információk hiányában a súlyozott átlagok közti összehasonlításon alapuló, a vámfizetés előtti, EU határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezett országos dömpingkülönbözetet kalkuláltak, amelynek értéke 20,7 %.

         f)   Következtetés a dömpingről

               (34)

               A vizsgálat megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak alatt dömping következett be. Ezt a következtetést i. egyrészt a (23) preambulumbekezdésben kifejtett okokból az Eurostat által szolgáltatott exportárakra, ii. másrészt a (24)–(29) preambulumbekezdésben kifejtett okokból az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően az uniós gazdasági ágazat árai alapján megállapított rendes értékre alapozták.

         3.   A dömping ismétlődése

               (35)

               A dömping felülvizsgálati időszak során történő bekövetkeztének elemzése mellett folytatódásának valószínűségét is megvizsgálták. A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában – egy olyan vállalatot kivéve, amely csak nem uniós országokba exportált –, valamint a nyilvánosan rendelkezésre álló információk hiányára tekintettel, az alábbi következtetések főként az alaprendelet 18. cikke szerint rendelkezésre álló adatokon, nevezetesen az Eurostat adatain, az egyedüli együttműködő vállalat, a kínai statisztikák és a felülvizsgálati kérelem adatain alapulnak.

               (36)

               Ezzel összefüggésben az alábbiakat elemezték: a) a kínai exportáló gyártók kihasználatlan kapacitása, valamint a volumeneket és árakat illetően tanúsított magatartása; és b) az EU piaca által az árakat és a volumeneket illetően a kínai exportőrökre gyakorolt vonzerő.

         a)   A kínai exportáló gyártók kihasználatlan kapacitása és magatartása

               (37)

               Érdemes emlékeztetni arra, hogy – a WHS kivételével – az exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Kínában folyó gyártásról, a kihasználatlan gyártókapacitásról és a kínai piacon végzett értékesítésről nem állt rendelkezésre információ az együttműködő gyártó által megadotton kívül.

               (38)

               Az egyedüli együttműködő kínai gyártó 2005 és a felülvizsgálati időszak között jelentősen csökkentette gyártókapacitását (a pontos adat üzleti titoktartás miatt nem hozható nyilvánosságra). Az említett kínai gyártónak azonban módjában áll ismét bővíteni gyártókapacitását. A csökkentett kapacitású gyártást valójában minden késlekedés és erőfeszítés nélkül a korábbi szintre lehetne emelni tekintettel arra, hogy a gyártó tulajdonában van egy üres ipari létesítmény az üzemelő telephely közelében. Abban a létesítményben a kínai gyártó rövid időn – körülbelül hat hónapon – belül olyan meglévő berendezés felhasználásával, amely jelenleg más termelési igényeket szolgál ki, de amelyet a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek gyártásának fokozása érdekében át tudnának alakítani, üzembe tudna állítani egy gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket előállító gyártósort. E tekintetben azt is meg kell jegyezni, hogy az említett kínai gyártó nem értékesít belföldön, és nyilvánvalóan nem tervezi, hogy a közeljövőben belföldi értékesítésbe kezdjen. Ebből következik, hogy amennyiben hagyják, hogy az intézkedések hatályukat veszítsék, ez a gyártó gyorsan növelheti gyártását, amellyel bármelyik exportpiacot célba veheti (beleértve az EU piacát is, ahol jelenleg nem értékesít). A vállalat azt is megerősítette, hogy ha a dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztenék, bezárná a vele kapcsolatban álló thaiföldi vállalata gyártó telephelyét, és a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek teljes gyártását visszavinné Kínába. Az együttműködő vállalat nem hajtott végre jelentős beruházást, amit könnyű megmagyarázni, ha figyelembe vesszük a vele kapcsolatban álló thaiföldi vállalat létezését, azt, hogy az ilyen típusú gyártó tevékenység általában kevés beruházást igényel, valamint azt, hogy a gépeket rövid időn belül át lehet állítani a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek gyártására.

               (39)

               A nem együttműködő kínai gyártókkal kapcsolatban az a következtetés, hogy van még kihasználatlan kapacitás Kínában. Ez azon alapul, hogy a teljes kínai export csökkent, olyan információ viszont nincs, amely arra mutatna, hogy Kínában csökkent a kapacitás. Meg kell továbbá jegyezni, hogy a gépek átállítása rövid időt igényel, és a berendezések összességében több célra is felhasználhatók a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetet gyártó ágazatban, így a kapacitásokat könnyedén a korábbi szintre lehet növelni, hogy kövessék a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek piacának változásait.

               (40)

               Az egyedüli együttműködő kínai gyártó a harmadik országba irányuló exportját illetően csak részleges információval szolgált, amely arra utal, hogy 2006 és a felülvizsgálati időszak között értékesítése hozzávetőleg 10 %-kal nőtt. Ugyanebben az időszakban a harmadik országokkal szemben felszámított átlagos exportár 0,7 %-kal emelkedett.

               (41)

               A más országokba irányuló kínai összkivitel alakulása tekintetében a kínai kivitel mennyiségének és árainak megállapításához kínai statisztikákat vettek figyelembe. Ezek az adatok azt erősítik meg, hogy 2004 és a felülvizsgálati időszak között jelentősen csökkent a kínai gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek kivitele. A kínai statisztika szerint az exportált gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek száma 2004-ben körülbelül 198 millió darab volt, ami a felülvizsgálati időszak alatt 89 millió darabra esett vissza. Másrészt az átlagos eladási ár 2004 és 2007 között meredeken csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban a 2004-es szinttől nem sokkal elmaradó szintre tornázta vissza magát. Az, hogy a felülvizsgálati időszakban a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekre vonatkozó kínai exportvolumen csupán a 2004-es érték 45 %-ának felelt meg, míg az átlagos exportár a felülvizsgálati időszak alatt 7 %-kal alacsonyabb volt a 2004-es szintnél, megerősíti, hogy valamennyi kínai gyártó számára (akár együttműködött a vizsgálatban, akár nem) erősen érvényesül az az ösztönző, hogy újból elérjék korábbi exportteljesítményüket, figyelembe véve rendelkezésre álló kapacitásukat, valamint az exportárak előző években megfigyelt emelkedő tendenciáját. Ilyen körülmények között ésszerű azt feltételezni, hogy amennyiben a dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztik, az EU piaca nagyon vonzó célpont lesz valamennyi kínai exportőr számára, amelyek törekednek majd, hogy jelentős mennyiségben exportáljanak az EU piacára.

         b)   Az EU piacának vonzereje

               (42)

               A dömpingellenes vámok bevezetése előtt az összvolumen alapján Kína számára az EU volt a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek második legnagyobb exportpiaca. Kína piaci részesedése folyamatosan csökkent a dömpingellenes intézkedések bevezetése után, amelyek hatályát két kijátszás elleni vizsgálat után meghosszabbították, a 2008-as felülvizsgálat után pedig kibővítették. A figyelembe vett időszak alatt a piaci részesedések lényegében nem változtak, és csupán kismértékben csökkentek 3,2 %-ra (– 0,4 %) a felülvizsgálati időszak alatt. Az EU piaca méretének – amelyet csak az USA előz meg –, valamint az abból következő keresletnek köszönhetően Kína egyéb exportpiacaival összehasonlítva az EU fontos célpiac. A kínai gyártóknak az EU piacán való korábbi jelenlétét és a piac fontosságát egyértelmű jelnek lehet tekinteni, amely azt mutatja, hogy a kínai gyártók a jövőben megkísérelnék visszaszerezni piaci részesedésüket az EU-ban.

               (43)

               Továbbá arra is egyértelmű jelek utalnak, hogy Kínában különféle felek élénk figyelemmel kísérik a jelenlegi vizsgálatot, és annak lehetőségét mérlegelik, hogy exportálni kezdjenek az EU-ba. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az eljárás megindítását követően a Bizottság kérdéseket kapott egy, a hatályvesztési felülvizsgálati kérelemben nem szereplő kínai gyártótól, amelyik kijelentette, hogy a vállalatot 2005-ben alapították, gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket gyárt, és úgy tervezi, hogy 2009-től gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket exportál az EU-ba. Ez a vállalat kezdetben fontolgatta, hogy együttműködjön az eljárásban, de végül nem adott választ a vonatkozó kérdőívre. Ez megerősíti, hogy az EU még a jelenlegi dömpingellenes intézkedésekkel együtt is vonzó piac a kínai gyártók számára, így ha hagyják, hogy az intézkedések hatályukat veszítsék, jelentős mértékben fokozódna az ösztönzés, hogy exportálni kezdjenek az EU-ba, fokozzák kivitelüket vagy újrakezdjék azt.

               (44)

               Az EU-nak, mint a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek piacának, történelmi jelentőségét és vonzerejét az is igazolja, hogy a múltban kitartóan próbálták kijátszani vagy az árakba eleve belekalkulálni a hatályban lévő dömpingellenes intézkedéseket. Valójában amióta csak dömpingellenes intézkedéseket vezettek be Kínával szemben, a kínai exportőrök rendszeresen megpróbálják kijátszani vagy az árakba belekalkulálni ezeket, hogy bejussanak az EU piacára. Emlékezetni kell arra, hogy 2000-ben egy abszorpcióellenes eljárás eredményeként fokozták a jelenlegi intézkedéseket, a kijátszásukat célzó gyakorlatok megállapításának eredményeként 2004-ben és 2006-ban kiterjesztették őket Vietnamra és Laoszra, 2008-ban pedig az érintett termék meghatározása tekintetében módosították az intézkedéseket annak eredményeként, hogy megállapítást nyert az a gyakorlat, miszerint a termék kismértékű módosításával igyekeztek kijátszani őket.

               (45)

               Ami az árakat illeti, a kínai statisztikák szerint a harmadik országok piacára irányuló kínai export átlagára magasabb az EU-ba irányuló kínai export átlagáránál, de még így is jelentősen alacsonyabb az indiai és thaiföldi exportőrök – azaz a potenciális közvetlen versenytársaik – által az EU piacán érvényesített átlagáraknál. A vonatkozó kínai exportadatok arra utalnak, hogy a kínai gyártók – jelenlegi EU-beli teljesítményükkel ellentétben – a többi piac többségén már stabil helyet szereztek. Világosan kiderül tehát, hogy az EU piaca pénzügyi szempontból vonzó lehetőség lenne a kínai exportőrök számára, mivel az EU-ban magasabb árakon tudnának értékesíteni anélkül, hogy ezzel veszélyeztetnék a világ többi részében történő értékesítésüket, de a dömpingelt árakon történő értékesítéssel még így is alá tudnának kínálni versenytársaiknak az EU-ban.

         c)   Harmadik országok által alkalmazott kereskedelmi védintézkedések

               (46)

               A Kínából származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalával szemben a harmadik országok nem alkalmaznak kereskedelmi védintézkedést.

         4.   Következtetés

               (47)

               A vizsgálat azt mutatta, hogy az együttműködő exportáló gyártó és – minden valószínűség szerint – a többi kínai exportáló gyártó egyaránt jelentős kihasználatlan kapacitással rendelkezik, figyelembe véve kivitelük jelentős visszaesését 2004 és a felülvizsgálati időszak között. Arra is fényt derített, hogy a kínai felek folyamatosan érdeklődést mutatnak az iránt, hogy belépjenek az EU piacára. Továbbá az egyedüli együttműködő gyártó könnyedén visszahozhatná gyártókapacitását Thaiföldről Kínába, amennyiben a dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztenék.

               (48)

               Figyelembe véve a kínai gyártók kihasználatlan kapacitását, valamint gépeik és berendezéseik sokoldalúságát, a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén a Kínából az EU piacára irányuló behozatal valószínűleg ismét jelentős mennyiségben folytatódna. Jelenleg az EU piaca az egyetlen olyan piac a világon, ahol dömpingellenes intézkedések vannak érvényben, és a megállapított tények arra utalnak, hogy a kínai exportőrök a szükséges kapacitás rugalmasságát kihasználva minden bizonnyal arra törekednének, hogy a lehető leghamarabb visszanyerjék korábbi piaci részesedésüket. A fenti következtetést megerősíti az a tény is, hogy az EU-ban valamennyi versenytársuknál alacsonyabb árakon is tudnának értékesíteni, és bizonyítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszakban ez be is következett.

               (49)

               E megállapítások és események alapján valószínűsíthető, hogy amennyiben a kínai exportőrök újra exportálnának az EU-ba, ez a kivitel a rendes értéknél alacsonyabb árakon történne. Következésképpen megállapítást nyert, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése esetén a Kínából származó dömping valószínűleg ismét bekövetkezne.

         D.   AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA

               (50)

               A felülvizsgálati időszak során gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket a következő gyártók állítottak elő az EU-ban:

                           —

                           Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Bécs, Ausztria,

                           —

                           Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Olaszország.

               (51)

               Az első gyártó kérelmezte a vizsgálatot, és abban együtt is működött. A másik (kisebb) uniós gyártó nem működött együtt. A vizsgálat megállapította, hogy a kérelmező a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek teljes uniós gyártásának több mint 50 %-át képviselte a felülvizsgálati időszak során. Ezért úgy tekinthető, hogy az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében ez a gyártó képviseli az uniós gazdasági ágazatot. A továbbiakban rá az „uniós gazdasági ágazat”-ként történik hivatkozás. A kérelmező és leányvállalatai nem állnak kapcsolatban kínai exportáló gyártókkal.

               (52)

               Meg kell jegyezni, hogy régen az uniós gazdasági ágazat eredetileg két különálló gyártóból állt (Koloman Handler – Ausztria és Robert Krause – Németország), amelyek csődbe mentek, és egy osztrák csoport vette át őket. A vállalatok jelentős szerkezetátalakításon mentek keresztül, és a „Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH” elnevezésű jelenlegi struktúrát 2003-ban, azaz a figyelembe vett időszak előtt körülbelül két évvel hozták létre. A központ Ausztriában található, míg a gyártás Magyarországon folyik.

         E.   AZ EU PIACÁNAK HELYZETE

   1.   Fogyasztás az EU piacán

               (53)

               Az uniós gazdasági ágazat által az EU piacán gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek értékesítésének meghatározásához az együttműködő uniós gyártó kérdőívre adott válaszait használták. Az uniós gazdasági ágazat meghatározásában nem szereplő uniós gyártó értékesítéseinek kiszámítása céljából más elérhető információkat is felhasználtak.

               (54)

               A behozott mennyiségekre vonatkozó adatok az Eurostat statisztikáiból származtak, kivéve a Thaiföldről származó behozatal adatait, amelyek forrása az adott országra vonatkozó, párhuzamosan folyó dömpingellenes eljárás keretében kiküldött kérdőívre kapott válaszok voltak.

               (55)

               Mindezek alapján megállapítható, hogy az EU-ban felhasznált gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek mennyisége a figyelembe vett időszak alatt 4 %-kal, a 2005-ös 170–180 millió darabról a felülvizsgálati időszakban számlált 165–175 millió darabra (12) csökkent.

         2.   Az érintett országból származó behozatal

   a)   Importvolumen és piaci részesedés

               2005

               2006

               2007

               Felülvizsgálati időszak

               Importvolumen

               100

               49

               41

               43

               Piaci részesedés (%)

               7,0 %

               3,8 %

               3,2 %

               3,2 %

               (56)

               Annak érdekében, hogy megállapítható legyen az érintett termék Kínából származó behozatalának összvolumene, helyénvalónak tűnt az olyan országokból származó behozatal figyelembevétele is, melyekre az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének megfelelően kiterjesztették a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseket: Vietnam és Laosz (lásd a fenti (4) és (5) preambulumbekezdést). Úgy tekintették, hogy az ezen országokból származó behozatal valójában Kínából származó termékekből áll. Mindezek alapján megállapítást nyert, hogy a figyelembe vett időszak alatt Kínából behozott gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek teljes mennyisége több mint 50 %-kal csökkent. Ezen időszak alatt a piaci részesedés ugyanilyen mértékben csökkent. Meg kell azonban jegyezni, hogy ezek az adatok a Laoszban feladott importszállítmányok közül csak a 2005-ös tételeket foglalják magukban, és abban az évben ezek tették ki a teljes behozatal felét. Megjegyzendő, hogy a Laoszban feladott gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó, a kijátszások feltárására indított vizsgálat 2005 áprilisában indult.

               (57)

               Kína piaci részesedése 2006-ban 7,0 %-ról visszaesett 3,8 %-ra, és azóta nem változott (3 % körül van). Meg kell jegyezni, hogy az előző hatályvesztési felülvizsgálat idején Kína piaci részesedése az 1998-as 14,8 %-ról 1,9 %-re csökkent 2001-re, azaz a kínai gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek piaci részesedése most nagyobb, mint a korábbi hatályvesztési felülvizsgálat keretében a vizsgált időszak végén.

         b)   Az érintett termék behozatali ára/alákínálás

               (58)

               A három együttműködő importőr közül csak egy hozott be gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket Kínából a felülvizsgálati időszak alatt. Ez a behozatal nagyon kis volumenű volt a Kínából származó összes behozatalhoz képest, és olyan 17 és 23 gyűrűs szerkezetekből állt, amelyekre minimális importár vonatkozik. Ezért ezeket nem lehetett volna reprezentatív összehasonlítási alapként használni. Az Eurostat statisztikái szerint a Kínából származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek importárai 5 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszak alatt, és a kínai termékek árai körülbelül 10 %-kal alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak (a dömpingellenes vám figyelembevétele nélkül). Az Eurostat által megadott abszolút árszint azonban meglehetősen magasnak tűnik a kínai exportstatisztikákban szereplő behozatali árakkal és az Eurostat által más harmadik országokra megadott adatokkal összehasonlítva. A fentiek alapján valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai exportárakat összehangolnák a külföldi versenytársak (Thaiföld, India) áraival, és ez alapján az alákínálás mértéke sokkal jelentősebb lenne.

         c)   Más harmadik országokból származó behozatal

               2005

               2006

               2007

               Felülvizsgálati időszak

               India

               52,9 %

               48,3 %

               44,9 %

               43,3 %

               Thaiföld

               11,5 %

               12,2 %

               7,9 %

               13,0 %

               Hongkong

               0,2 %

               0,0 %

               5,1 %

               4,9 %

               Egyéb

               1,2 %

               2,7 %

               4,4 %

               1,7 %

               (59)

               Ami a más harmadik országokból származó behozatalt illeti, az Indiából származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatala csökkent, míg a Thaiföldről származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatala kismértékben növekedett a felülvizsgálati időszak alatt, amikor is magasabb volt mint az előző években. Más országokhoz hasonlóan Hongkong is exportál gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket az EU-ba, de nem tettek észrevételt ezzel összefüggésben, és további információk nem állnak rendelkezésre.

         3.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
       (13)

   a)   Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás

               2005

               2006

               2007

               Felülvizsgálati időszak

               Gyártás

               100

               102

               118

               119

               Gyártási kapacitás

               100

               91

               100

               103

               Kapacitáskihasználás (%)

               59 %

               66 %

               70 %

               68 %

               (60)

               A figyelembe vett időszakban a gyártás mintegy 20 %-kal nőtt, míg a kapacitás nagyjából változatlan maradt. Ennek eredményeként a kapacitáskihasználás a gyártáshoz hasonló tendenciát követett: 9 százalékponttal nőtt.

               (61)

               A felülvizsgálati időszakban azonban a kapacitáskihasználás mértéke elmaradt a 2001-ben, azaz az előző hatályvesztési felülvizsgálat vizsgálati időszakában elért szinttől. A kapacitáskihasználás mértéke akkor 70 % és 75 % közé esett.

         b)   Készletek

               2005

               2006

               2007

               Felülvizsgálati időszak

               Zárókészlet

               100

               95

               119

               143

               (62)

               A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat készletei összességében 43 %-kal nőttek. A gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek gyártásának jelentős része szabványos termékekből áll, az uniós gazdasági ágazatnak ezért bizonyos készletszintet biztosítania kell, hogy zökkenőmentesen ki tudja elégíteni az ügyfelei igényeit. Ha a zárókészlet az átlagos szint fölé emelkedik, az nehézségekre utal a termék értékesítésében (belföldön és az exportpiacon egyaránt). Az értékesítés szezonalitását is figyelembe kell venni: az értékesítés jelentősebb az év utolsó negyedében, amely az iskolai év kezdetének felel meg.

         c)   Értékesítési volumen, piaci részesedés és növekedés

               2005

               2006

               2007

               Felülvizsgálati időszak

               Értékesítési volumen

               100

               113

               118

               123

               Piaci részesedés

               24,4 %

               30,2 %

               31,5 %

               31,1 %

               (63)

               Az uniós gazdasági ágazat által az EU piacán realizált forgalom 23 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, piaci részesedése pedig 24,4 %-ról 31,1 %-ra emelkedett, ami mintegy 7 százalékpontos növekedésnek felel meg. A piaci részesedés növekedése azt jelzi, hogy az uniós gazdasági ágazat növekedése meghaladta a fogyasztás bővülését.

               (64)

               A piaci részesedés abszolút értéke elmaradt a 2001-es, azaz az előző vizsgálati időszak szintjétől, amikor 40 % körüli értéket ért el.

         d)   Értékesítési árak és költségek

               2005

               2006

               2007

               Felülvizsgálati időszak

               Eladási árak

               100

               88

               88

               88

               (65)

               A uniós gazdasági ágazat súlyozott átlagos eladási ára 12 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak során. Meg kell jegyezni, hogy az elmúlt években a nyersanyagok (acél) ára az egész világon emelkedő tendenciát mutatott, és a fajlagos összköltség körülbelül 40 %-át az acél teszi ki. Az eladási árak 2006 óta veszteségesek.

         e)   Nyereségesség, a beruházások megtérülése és készpénzforgalom

               2005

               2006

               2007

               Felülvizsgálati időszak

               Nyereségesség

               100

               – 646

               –62

               – 115

               A nettó eszközállomány megtérülése

               100

               –72

               – 103

               –53

               Készpénzforgalom

               100

               56

               42

               – 131

               (66)

               Az uniós gazdasági ágazat 2005-ben még nyereséges volt, de a következő évben jelentősen romlott a helyzet az intézkedések kijátszását célzó gyakorlatok miatt, amelyek az intézkedések hatályának 2006-ig történő meghosszabbításához, 2008-ban pedig a termék meghatározásához vezettek. Noha 2007-ben némileg javult a nyereségesség, az uniós gazdasági ágazat továbbra sem tudta elérni a nyereségküszöböt, és veszteséges volt a felülvizsgálati időszakban. A felülvizsgálati időszakban elszenvedett veszteség kicsi volt.

               (67)

               A készpénzforgalom és a nettó eszközállomány megtérülése nagyjából ugyanezt a tendenciát követte. Ilyen pénzügyi helyzetben a az uniós gazdasági ágazatot képviselő kérelmezőnek kétségkívül nehézséget jelentene a csoporton kívülről bevonni tőkét.

         f)   Beruházások és tőkebevonási képesség

               2005

               2006

               2007

               Felülvizsgálati időszak

               Beruházás (2005 = 100)

               100

               190

               85

               80

               (68)

               Még ha a beruházások csökkenő tendenciát mutattak is, nevezetesen 20 %-kal estek vissza a figyelembe vett időszakban, az uniós gazdasági ágazat megvalósított bizonyos mértékű beruházást a versenyképesség megőrzése érdekében. Az említett beruházások új gépeket jelentettek a gyártási folyamat fejlesztése és a versenyképesség növelése érdekében.

               (69)

               Miként a (66) preambulumbekezdésben szerepel, az uniós gazdasági ágazat gyenge pénzügyi helyzetére tekintettel le lehet vonni a következtetést, hogy mindez súlyosan érintette az ágazat azon képességét, hogy független forrásból tőkét tudjon bevonni.

         g)   Foglalkoztatás, termelékenység és bérek

               2005

               2006

               2007

               Felülvizsgálati időszak

               Foglalkoztatás

               100

               94

               105

               104

               Termelékenység

               100

               109

               113

               114

               Teljes bérköltség

               100

               102

               107

               111

               Bérek

               100

               109

               102

               106

               (70)

               A figyelembe vett időszakban a (teljes munkaidős egységekben kifejezett) foglalkoztatás 4 %-kal nőtt, az időszak alatt egy munkavállaló által előállított ezer darabban kifejezett termelékenység pedig 14 %-kal javult; a teljes bérköltség 11 %-kal emelkedett, amelyre többnyire magyarázatot ad a foglalkoztatási adatok növekedése; a munkavállalónkénti átlagos bérnövekedés korlátozottabb volt.

         h)   A tényleges dömpingkülönbözet nagysága

               (71)

               A rendelkezésre álló legmegbízhatóbb adatok alapján a vizsgálat 20,7 % mértékű dömping meglétét állapította meg a felülvizsgálati időszakban, ami igen jelentős.

         4.   Következtetés

               (72)

               Az uniós gazdasági ágazat szerkezetátalakításon esett át, és bizonyos mértékben kedvező volt számára a dömpingelt behozatal elleni intézkedések bevezetése. Gazdasági helyzete javult az elmúlt években: a gyártás, értékesítés, piaci részesedés és foglalkoztatás pozitív tendenciákat mutatnak.

               (73)

               A fent említett pozitív változás ellenére a gazdasági ágazat nem tudta teljes mértékben kiheverni a korábban elszenvedett kárt. Ez főként a pénzügyi mutatókból derül ki: a nyereségesség, a készpénzforgalom és a nettó eszközállomány megtérülése még mindig magán hordozza a károkozás nyomait. A gazdasági ágazat sem tudta még elérni az értékesítés és a termelés korábbi szintjeit. Ezt is annak a fényében kell vizsgálni, hogy a vizsgált időszak egy részében az intézkedések eredményességét aláásták a – fentiekben már leírt – kijátszásukat célzó gyakorlatok.

               (74)

               Noha az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete némiképp javult, még így is bizonytalan maradt a helyzete a figyelembe vett időszakban.

         F.   A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

               (75)

               Az uniós gazdasági ágazat szerkezetátalakítást hajtott végre tevékenységei tekintetében, és profitált a dömpingellenes intézkedésekből. Az említett intézkedéseket már 1997-ben bevezették, ám csak akkor lettek teljesen eredményesek, amikor a vámok átvállalására és az intézkedések kijátszására irányuló gyakorlatokat is sikerült ellensúlyozni. Javult ugyan az uniós gazdasági ágazat helyzete, de továbbra is érzékeny és sérülékeny maradt.

               (76)

               Ilyen körülmények között helyénvaló elemezni az anyagi kár megismétlődésének valószínűségét, és megvizsgálni, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a Kínából származó behozatal volumenének és árainak várható alakulása tovább rontaná-e a gazdasági ágazat helyzetét, és anyagi kárt okozna-e.

         1.   A dömpingelt behozatal feltételezhető növekedésének hatása az uniós gazdasági ágazatra

               (77)

               Emlékeztetni kell arra, hogy Kína jelentős kihasználatlan kapacitással rendelkezik, és a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek gyártását könnyedén tudná nagymértékben növelni. Ez azon a fentiekben megállapított tényen alapul, miszerint az egyedüli együttműködő kínai gyártó könnyedén növelni tudná jelenlegi csökkentett mértékű gyártókapacitását, sőt még thaiföldi telephelyét is bezárhatná, hogy a gyártást visszavigye Kínába. Ezenkívül más, együttműködést nem mutató kínai gyártók is jelentős kihasználatlan kapacitással rendelkeznek, vagy kapacitásukat könnyedén a korábbi szintre tudnák emelni, figyelembe véve, hogy a gépek átállítása rövid átfutási időt igényel, a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek előállításához szükséges berendezések pedig több célra is használhatók.

               (78)

               Megállapítást nyert, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a nagyobb mennyiségben előállított gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket nagy valószínűséggel tömegesen az EU-ba exportálnák. Ez a feltételezés azon a tényen alapul, hogy az EU piaca méretét tekintve továbbra is jelentős, és mindig is fontos piac volt a kínai exportőrök számára, amelyek minden bizonnyal igyekeznének visszaszerezni elvesztett piaci részesedésüket. A hatályban lévő dömpingellenes intézkedések kijátszására tett számtalan kísérlet is egyértelműen bizonyítja, hogy a kínai exportőrök számára mennyire vonzó az EU piaca. Az intézkedések hatását igyekeztek átvállalni, harmadik országokon keresztül történő kivitellel, sőt akár a termékek kismértékű módosításával kijátszani.

               (79)

               Végül az is megállapítást nyert, hogy súlyos következményei lennének az uniós gazdasági ágazat helyzetére, ha a jövőben nőne a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek EU-ba irányuló behozatala. Mint már korábban szerepelt, az intézkedések hatályvesztése esetén várhatóan jelentős lenne a Kínából származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek importvolumene. Ez a behozatal nagy valószínűséggel jelentős árleszorító hatást gyakorolna az EU piacára és ennélfogva az uniós gazdasági ágazatra, mint ez az EU és harmadik országok piacain tapasztalható árszínvonal elemzéséből is kiderül. Az Eurostat szerint a kínai termékek jelenlegi árai körülbelül 10 %-kal alacsonyabbak az EU árainál (a dömpingellenes vámok nélkül), és jelenleg sokkal magasabbak, mint a Kína potenciális versenytársai (India és Thaiföld) által az EU piacán alkalmazott átlagár. Amennyiben az intézkedések hatályukat vesztenék, és a kínai gyártók a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek valamennyi típusát dömpingellenes vámok nélkül exportálhatnák az EU-ba, több mint valószínű, hogy áraikat legalább bizonyos mértékig közelítenék a versenytársaik áraihoz. Ezt a kínai termékek harmadik országok piacán érvényesülő árainak (alacsony) szintje is alátámasztja, melyre a kínai exportstatisztikák szolgálnak bizonyítékkal. Dömpingellenes intézkedések nélkül az EU piaca igen vonzóvá válna a kínai exportőrök számára.

         2.   Következtetés a károkozás folytatódásának megismétlődéséről

               (80)

               A fentiek alapján valószínű, hogy a Kínából származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztése az EU-ba irányuló, igen alacsony áron történő behozatal mennyiségének ugrásszerű növekedéséhez vezetne, ami az árak általános szintjének a visszaesését okozná az EU piacán. Meg kell jegyezni, hogy a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek piacán a termékek zöme nagymértékben szabványosított, így egy döntésnél az ár a fő tényező.

               (81)

               Tekintettel az uniós gazdasági ágazat már jelenleg is bizonytalan helyzetére, a Kínából dömpingelt áron érkező behozatal jelentős növekedése, ami jelentős alákínálással párosul, kétségtelenül súlyos következményekkel járna az uniós gazdasági ágazatra nézve. Mindez anyagi kárt okozna, és semmissé tenné a gazdasági ágazat szerkezetátalakítás érdekében tett erőfeszítéseit.

         G.   UNIÓS ÉRDEK

   1.   Bevezetés

               (82)

               Megvizsgálták, hogy létezik-e olyan kényszerítő ok, amely ahhoz a következtetéshez vezethetne, hogy az Uniónak nem érdeke a hatályos dömpingellenes intézkedések megújítása. E célból az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a benyújtott bizonyítékok alapján az eljárásban érintett valamennyi fél esetében mérlegelték az intézkedések megújításának hatását, illetve az intézkedések lejáratának következményeit.

               (83)

               Az intézkedések esetleges fenntartása hatásának értékelése céljából az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget adtak álláspontja ismertetésére. Mint a fentiekben már szerepelt, a kérdőívre csak az együttműködő uniós gyártók és három független importőr adott választ. Észrevételeket egy független importőr és egy felhasználó is tett, de a kérdőívre nem adott választ.

         2.   Az uniós ágazat érdeke

               (84)

               Amikor az első dömpingellenes panaszt 1995-ben benyújtották, az uniós gazdasági ágazatot két gyártó alkotta: a Koloman Handler GmbH osztrák vállalat és a Robert Krause GmbH & Co német vállalat. Ez a két vállalat már régóta jelen volt az EU piacán, de többek között a behozatalt jellemző tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat miatt súlyos pénzügyi nehézségeik voltak.

               (85)

               Gazdasági helyzetük olyan rossz volt, hogy mindkettő kénytelen volt csődeljárást kérni maga ellen. Míg a Robert Krause GmbH 1998-ban indított csődeljárást, utódvállalata pedig 2002-ben kényszerült ugyanerre a lépésre, addig a Koloman Handler 2001-ben vált fizetésképtelenné. Mindkét vállalatot egy másik vállalat, az SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH vásárolta meg, amelyet pedig a Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH szerzett meg, amely a jelen felülvizsgálati eljárásban a panaszos szerepét tölti be.

               (86)

               A panaszos azóta átszervezte tevékenységét, hogy világszerte, de különösen fő piacán, az EU-ban versenyképesebbé váljon.

               (87)

               A Bensons (a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek nagy múltú forgalmazója, amelynek Hollandiában, Szingapúrban, az Egyesült Királyságban és az USA-ban vannak vállalatai) megvásárlása egyértelműen jelezte az uniós gazdasági ágazat azon szándékát, hogy piaci hozzáférését világszerte növelje, csakúgy, mint a szerkezetátalakításra tett erőfeszítéseinek komolyságát.

               (88)

               Mint a vállalat gazdasági helyzetének elemzéséből kiderül, a panaszos erőfeszítései legalább részben sikerrel jártak. Az elmúlt években a gyártás, az értékesítés volumene és a piaci részesedés, valamint a foglalkoztatás egyaránt nőtt.

               (89)

               A gazdasági ágazatnak a helyzete javítására tett erőfeszítéseit azonban aláásta, hogy a tisztességtelen behozatal ellen hozott intézkedések hatását csökkentették az abszorpciót és az intézkedések kijátszását célzó gyakorlatok. Ennek következtében a gazdasági ágazat a jelentős javulás ellenére is sebezhető, mint azt a pénzügyi mutatók alakulása is mutatja.

               (90)

               A gazdasági ágazat ezért még mindig ki van téve a Kínából alacsony, dömpingelt áron történő fokozott behozatal hatásainak. Nyilvánvaló, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a gazdasági ágazat ismét súlyos nehézségekkel kerülne szembe, amelyek akár az ágazat végleges megszűnéséhez is vezethetnének. A szerkezetátalakításra tett erőfeszítéseivel az uniós gazdasági ágazat bizonyította, hogy életképes gazdasági ágazat, amely még mindig képes arra, hogy az EU piacának jelentős részét kiszolgálja, de további hatékony védelmet igényel a dömpingelt behozatallal szemben, hogy életképessége javuljon és helyzete megszilárduljon.

               (91)

               Mindezek alapján a következtetés az, hogy az uniós gazdasági ágazat érdeke az intézkedések fenntartása további öt évre.

         3.   Az importőrök érdeke

               (92)

               Négy független importőr vett részt a vizsgálatban, de csak három adott választ a kérdőívre. Azonban már nem importálnak gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket Kínából, kivéve az egyiküket, amelyik csak 17 és 23 gyűrűs szerkezeteket hoz be, amelyekre minimális importár vonatkozik. Két importőr ellenezte a vizsgálatot és a hatályban lévő 10 évre szóló dömpingellenes intézkedéseket, a harmadik meglehetősen semleges volt, és kijelentette, hogy a jelenlegi intézkedések nincsenek rá hatással.

               (93)

               Az importőrök főként arra panaszkodtak, hogy tekintettel a Kínából származó behozatal elleni dömpingellenes intézkedések nagyságára, továbbá arra, hogy az uniós gazdasági ágazat milyen jelentős piaci részesedést szerzett, valamint arra, hogy az EU piacán a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek egyik jelentős forgalmazója, amelyik állítólag egyfajta kizárólagosságot élvez az Indiából származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek vonatkozásában, szintén a tulajdonában van, az EU piacán korlátozott a beszerzési források száma.

               (94)

               E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az EU piacán jelenleg különböző beszerzési források léteznek: az uniós gazdasági ágazat, a másik uniós gyártó vagy – Kínán kívüli – más források, mint például Thaiföld.

               (95)

               Emellett – noha igaz, hogy a jelenlegi intézkedések szintje aránylag magas – emlékeztetni kell arra, hogy az intézkedések mértéket egy vizsgálat eredményeként emelték meg, amelyből az derült ki, hogy a kínai exportőrök átvállalták az intézkedések hatását. Ezért a jelenlegi mérték teljesen indokolt.

               (96)

               Mióta intézkedéseket vezettek be, illetve azok mértékét megnövelték, a Kínából származó behozatal jelentősen visszaesett, és a felülvizsgálati időszakban az EU piacának csak kis részét tette ki. Az importőrök alkalmazkodtak a helyzethez, és más beszerzési forrásokra váltottak. Noha tény, hogy az intézkedések nélkül több beszerzési forrásuk lenne, mivel az importőrök jelenleg nem hoznak be Kínából származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket, az intézkedések hatályban tartása nem befolyásolná hátrányosan az importőrök gazdasági helyzetét.

               (97)

               Mindezek alapján azt a következtetést lehet levonni, hogy a hatályban lévő intézkedések érvényben tartása nem érintené lényegesen az importőröket.

         4.   A felhasználók érdeke

               (98)

               A kérdőívre választ adó egyetlen felhasználó az intézkedések kiterjesztése mellett tette le a voksát, azzal érvelve, hogy az EU-ban gyártott gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek minősége sokkal jobb, mint a Kínából behozottaké.

               (99)

               Egy másik felhasználó is tett észrevételeket, de azokat nem támasztotta alá bizonyítékokkal. Ez arra enged következtetni, hogy bár az intézkedések hatályban voltak, a felhasználókat ezen intézkedések jelentős mértékben nem érintették. A felhasználók helyzetén ilyenformán a dömpingellenes intézkedések fenntartása valószínűleg nem ront.

         5.   A beszállítóipar érdekei

               (100)

               Az acélhuzal és acélszalag beszállítói gyártásuk elhanyagolható százalékát értékesítik az uniós gazdasági ágazatnak, ilyenformán ezen eljárás eredményei őket nem érintik. Egyikük sem jelentkezett érdekelt félként.

         6.   Verseny- és kereskedelemtorzító hatások

               (101)

               Ami az intézkedések esetleges hatályvesztésének az EU-ban folyó versenyre gyakorolt hatását illeti, meg kell jegyezni, hogy a gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket világviszonylatban is csak néhány gyártó állítja elő, amelyek jobbára kínaiak vagy kínai exportáló gyártók irányítása alatt állnak. A megmaradt néhány, a kínai gyártók irányításától független gyártó eltűnésének tehát negatív hatása lenne az EU-ban folyó versenyre.

         7.   Az uniós érdekre vonatkozó megállapítás

               (102)

               A fenti tényezők és megfontolások figyelembevételével azt a következtetést lehet levonni, hogy nem szól kényszerítő ok a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.

         H.   NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL ÉS DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

               (103)

               Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a fennálló intézkedések fenntartását javasolták. Határidőt is megállapítottak számukra, amely során a nyilvánosságra hozatalt követően előterjeszthették észrevételeiket és igényeiket. Elemezték az ügyre vonatkozóan beadott ellenvetéseket, de ezek nem változtattak azokon az alapvető tényeken és megfontolásokon, amelyeken a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartásáról szóló határozat alapult.

               (104)

               A fentiekből következően az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően, a 2074/2004/EK rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket meg kell újítani,

         ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8305 10 00 KN-kód alá tartozó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára.
   (2)   Ennek a rendeletnek az alkalmazásában a gyűrűs iratgyűjtő szerkezet két acéllapból vagy -huzalból áll, amelyekre legalább négy, acélhuzalból készült félgyűrűt rögzítettek, és amelyeket egy acél fedőlap tart össze. A szerkezetek a félgyűrűk széthúzásával vagy a gyűrűs iratgyűjtő szerkezethez rögzített, kisméretű acél nyitószerkezettel nyithatók.
   (3)   A nettó uniós határparitáson számított, vámfizetés előtti árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő:

               a)

               17 és 23 gyűrűs szerkezetekre (8305100021, 8305100023, 8305100029 és 8305100035 TARIC-kód) a vám mértéke egyenlő az 1 000 darabra vonatkozó 325 EUR minimális importár és az uniós határparitáson számított, vámkezelés előtti ár különbségével;

               b)

               nem 17 vagy 23 gyűrűs szerkezetekre (8305100011, 8305100013, 8305100019 és 8305100034 TARIC-kód):

                           Vámtétel

                           Kiegészítő TARIC-kód

                           Kínai Népköztársaság:

                                       —

                                       World Wide Stationery Mfg, Hongkong, Kínai Népköztársaság

                           51,2 %

                           8934

                                       —

                                       minden más vállalat

                           78,8 %

                           8900

         2. cikk
   (1)   Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a Vietnamban feladott, jelenleg az ex 8305 10 00 KN-kód alá tartozó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára, akár Vietnamból származónak nyilvánították ezeket, akár nem (8305100011 és 8305100021 TARIC-kód).
   (2)   Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaságban feladott, jelenleg az ex 8305 10 00 KN-kód alá tartozó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára, akár a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaságból származónak nyilvánították ezeket, akár nem (8305100013 és 8305100023 TARIC-kód).
   (3)   Ennek a cikknek az alkalmazásában a gyűrűs iratgyűjtő szerkezet két acéllapból vagy -huzalból áll, amelyekre legalább négy, acélhuzalból készült félgyűrűt rögzítettek, és amelyeket egy acél fedőlap tart össze. A szerkezet a félgyűrűk széthúzásával vagy a gyűrűs iratgyűjtő szerkezethez rögzített, kisméretű acél nyitószerkezettel nyitható.
   (4)   A nettó uniós határparitáson számított, vámfizetés előtti árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő:

               a)

               17 és 23 gyűrűs szerkezetekre (8305100021 és 8305100023 TARIC-kód) a vám mértéke egyenlő az 1 000 darabra vonatkozó 325 EUR minimális importár és az uniós határparitáson számított, vámkezelés előtti ár különbségével;

               b)

               nem 17 vagy 23 gyűrűs szerkezetekre (8305100011 és 8305100013 TARIC-kód) pedig a vám mértéke 78,8 %.

         3. cikk
   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
   4. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt közzététele utáni napon lép hatályba.
   5. cikk
   Ezt a rendeletet az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2010. február 22-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ASHTON

      (1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

      (2)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (3)  HL L 22., 1997.1.24., 1. o.

      (4)  HL L 250., 2000.10.5., 1. o.

      (5)  HL C 21., 2002.1.24., 25. o.

      (6)  HL L 359., 2004.12.4., 11. o.

      (7)  HL L 232., 2004.7.1., 1. o.

      (8)  HL L 7., 2006.1.12., 1. o.

      (9)  HL L 221., 2008.8.19., 1. o.

      (10)  HL C 146., 2008.6.12., 33. o.

      (11)  HL C 310., 2008.12.5., 15. o.

      (12)  Az egyedüli panaszos bizalmas adatainak védelme érdekében csak adattartományok vannak megadva.

      (13)  Az adatok minden olyan esetben indexek (1998 = 100) vagy tartományok formájában szerepelnek, amikor a titoktartás ezt megköveteli.


title: A Bizottság (EU) 2016/1254 végrehajtási rendelete (2016. július 29.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               30.7.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 205/17

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1254 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. július 29.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. július 29-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET

         Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  MA

                  157,7

                  ZZ

                  157,7

                  0707 00 05

                  TR

                  116,3

                  ZZ

                  116,3

                  0709 93 10

                  TR

                  140,0

                  ZZ

                  140,0

                  0805 50 10

                  AR

                  198,4

                  CL

                  206,2

                  MA

                  157,0

                  TR

                  153,3

                  UY

                  148,8

                  ZA

                  177,4

                  ZZ

                  173,5

                  0806 10 10

                  BR

                  269,1

                  EG

                  213,1

                  MA

                  186,9

                  MX

                  378,3

                  US

                  233,8

                  ZZ

                  256,2

                  0808 10 80

                  AR

                  176,8

                  BR

                  111,3

                  CL

                  125,1

                  CN

                  74,5

                  NZ

                  137,8

                  US

                  165,0

                  UY

                  99,9

                  ZA

                  106,2

                  ZZ

                  124,6

                  0808 30 90

                  AR

                  202,6

                  CL

                  127,1

                  TR

                  172,9

                  ZA

                  114,2

                  ZZ

                  154,2

                  0809 10 00

                  TR

                  196,6

                  ZZ

                  196,6

                  0809 29 00

                  TR

                  252,5

                  US

                  485,5

                  ZA

                  271,2

                  ZZ

                  336,4

                  0809 30 10 , 0809 30 90

                  TR

                  166,5

                  ZZ

                  166,5

         (1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Bizottság 904/2013/EU végrehajtási rendelete ( 2013. szeptember 19. ) az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak tekintetében történő módosításáról

text:
               20.9.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 250/38

         A BIZOTTSÁG 904/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2013. szeptember 19.)
   az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak tekintetében történő módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) (1) és különösen annak 4. cikkével összefüggésben értelmezett 143. cikkére,
   tekintettel az ovalbuminra és laktalbuminra vonatkozó közös kereskedelmi rendszerről szóló, 2009. július 7-i 614/2009/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 3. cikke (4) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1484/95/EK bizottsági rendelet (3) meghatározta a baromfihús- és tojáságazatra, valamint a tojásalbuminra vonatkozó kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásának részletes szabályait, és megállapította az érintett termékekre alkalmazandó irányadó árakat.

               (2)

               Az irányadó árak meghatározásának alapjául szolgáló, rendszeresen ellenőrzött adatokból megállapítható, hogy az irányadó árakat bizonyos baromfihús- és tojáságazati termékek, illetve a tojásalbumin behozatala vonatkozásában a származási hely szerinti árkülönbségek figyelembevételével módosítani kell.

               (3)

               Ezért az 1484/95/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

               (4)

               Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt előírni, hogy e rendelet kihirdetésének napján lépjen hatályba.

               (5)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 1484/95/EK rendelet I. mellékletének helyébe az e rendelet mellékletében szereplő szöveg lép.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2013. szeptember 19-én.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,
         Jerzy PLEWA

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 181., 2009.7.14., 8. o.

      (3)  HL L 145., 1995.6.29., 47. o.

      MELLÉKLET

            „I. MELLÉKLET

                        KN-kód

                        Árumegnevezés

                        Irányadó ár
                        (EUR/100 kg)

                        A 3. cikk (3) bekezdésében említett biztosíték
                        (EUR/100 kg)

                        Származási hely (1)

                        0207 12 10

                        Tisztított és bontott, 70 %-os csirke, fagyasztva

                        134,0

                        0

                        AR

                        0207 12 90

                        Tisztított és bontott, 65 %-os csirke, fagyasztva

                        146,6

                        0

                        AR

                        158,9

                        0

                        BR

                        0207 14 10

                           Gallus domesticus darabolva, csont nélkül, fagyasztva,

                        296,3

                        1

                        AR

                        244,5

                        17

                        BR

                        312,3

                        0

                        CL

                        252,2

                        14

                        TH

                        0207 27 10

                        Pulykadarabok, csont nélkül, fagyasztva

                        317,7

                        0

                        BR

                        274,9

                        7

                        CL

                        0408 91 80

                        Tojássárgája

                        560,6

                        0

                        AR

                        1602 32 11

                        Kakas- vagy tyúkkészítmény főzés nélkül

                        277,6

                        3

                        BR

                        330,5

                        0

                        CL

         (1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A »ZZ« kód jelentése: »egyéb származási hely«.”


title: A Bizottság 716/2012/EU végrehajtási rendelete ( 2012. július 30. ) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

text:
               7.8.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 210/6

         A BIZOTTSÁG 716/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2012. július 30.)
   egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
   mivel:

               (1)

               A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

               (2)

               A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

               (3)

               Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

               (4)

               Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználhatja.

               (5)

               A Vámkódexbizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által megállapított határidőn belül,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A Kombinált Nómenklatúrában a melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.
   2. cikk
   A tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználható.
   3. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2012. július 30-án.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,
         Algirdas ŠEMETA

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

      (2)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

      MELLÉKLET

                  Árumegnevezés

                  Besorolás
                  (KN-kód)

                  Indokolás

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                              1.

                              Csökkentett mennyiségű laktózt tartalmazó előtej-(/kolosztrum)por zselatinkapszulában, a kiskereskedelmi forgalom számára 120 kapszulát tartalmazó, lecsavarható tetejű műanyag dobozban kiszerelve, az alábbi (tömegszázalék) összetételben:

                                          —

                                          tejzsír

                                          4,9

                                          —

                                          tejfehérje

                                          56,0

                                          —

                                          laktóz

                                          0,2

                                    A címkén feltüntetett, javasolt napi adag kétszer két kapszula.
                              A címke alapján a terméket emberi fogyasztásra szánják.

                  1901 90 99

                  A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1., 3. a) és 6. általános szabály, valamint a 1901, a 1901 90 és a 1901 90 99 KN-kód szövegezése határozza meg.
                  A por zselatinkapszulákba történő kiszerelése meghatározza a termék élelmiszer-készítményi jellegét és ekként történő felhasználását. A 0404 vámtarifaszám alá osztályozás ennélfogva kizárt (lásd még: a Harmonizált Rendszer Magyarázata (HRM), 4. árucsoport, Általános rendelkezések, I. pont, harmadik bekezdés, a) pont).
                  A termék nem sorolható a 2106 vámtarifaszám alá mint élelmiszer-készítmény, mivel a 1901 vámtarifaszám szövege – mint a 0401–0404 vámtarifaszám alá tartozó árukból készített élelmiszer-készítményt – pontosabban meghatározza (lásd még a 2106 vámtarifaszámhoz tartozó HRM 1. pontjának második bekezdését). A 3001 vámtarifaszám alá osztályozás kizárt, lévén nem a 30. árucsoport értelmében vett terápiás vagy megelőző célú termék.
                  Tulajdonságaira tekintettel a terméket ezért a 1901 vámtarifaszám alá kell osztályozni, mint a 0401–0404 vámtarifaszám alá tartozó árukból készített élelmiszer-készítményt (lásd még a HRM 19. árucsoport, Általános megjegyzések, első bekezdését).

                              2.

                              A kiskereskedelmi forgalom számára színes kartondobozonként három–hat levélen, levelenként buborékcsomagolásban húsz hidroxipropil-cellulóz kapszulában kiszerelt előtej-(/kolosztrum)por, az alábbi (tömegszázalék) összetételben:

                                          —

                                          tejzsír

                                          6,9

                                          —

                                          tejfehérje

                                          35,7

                                    A termék laktózt is tartalmaz.
                              A címkén feltüntetett, javasolt napi adag háromszor egy-két kapszula.
                              A címke alapján a terméket emberi fogyasztásra szánják.

                  1901 90 99

                  A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1., 3. a) és 6. általános szabály, valamint a 1901, a 1901 90 és a 1901 90 99 KN-kód szövegezése határozza meg.
                  A por hidroxipropil-cellulóz kapszulákba történő kiszerelése meghatározza a termék élelmiszer-készítményi jellegét és ekként történő felhasználását. A 0404 vámtarifaszám alá osztályozás ennélfogva kizárt (lásd még: a Harmonizált Rendszer Magyarázata (HRM), 4. árucsoport, Általános rendelkezések, I. pont, harmadik bekezdés, a) pontját).
                  A termék nem sorolható a 2106 vámtarifaszám alá mint élelmiszer-készítmény, mivel a 1901 vámtarifaszám szövege – mint a 0401–0404 vámtarifaszám alá tartozó árukból készített élelmiszer-készítményt – pontosabban meghatározza (lásd még a 2106 vámtarifaszámhoz tartozó HRM 1. pontjának második bekezdését). A 3001 vámtarifaszám alá osztályozás kizárt, lévén nem a 30. árucsoport értelmében vett terápiás vagy megelőző célú termék.
                  Tulajdonságaira tekintettel a terméket ezért a 1901 vámtarifaszám alá kell osztályozni, mint a 0401–0404 vámtarifaszám alá tartozó árukból készített élelmiszer-készítményt (lásd még a HRM 19. árucsoport, Általános megjegyzések, első bekezdését).


title: A Bizottság 1109/2013/EU végrehajtási rendelete ( 2013. november 5. ) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Melone Mantovano (OFJ)]

text:
               8.11.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 298/21

         A BIZOTTSÁG 1109/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2013. november 5.)
   egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Melone Mantovano (OFJ)]
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1151/2012/EK rendelet 50. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Olaszország kérelmét (2) a „Melone Mantovano” elnevezés bejegyzésére.

               (2)

               A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2013. november 5-én.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,
         Dacian CIOLOȘ

            a Bizottság tagja

      (1)  HL C 343., 2012.12.14., 1. o.

      (2)  HL C 132., 2013.5.9., 17. o.

      MELLÉKLET
      A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

         1.6. osztály.   Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

      OLASZORSZÁG
      Melone Mantovano (OFJ)


title: A Bizottság 435/2011/EU végrehajtási rendelete ( 2011. május 5. ) az európai szomszédsági és partnerségi támogatási eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló 1638/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet keretében finanszírozott, határokon átnyúló együttműködési programok végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló 951/2007/EK rendelet módosításáról

text:
               6.5.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 118/1

         A BIZOTTSÁG 435/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2011. május 5.)
   az európai szomszédsági és partnerségi támogatási eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló 1638/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet keretében finanszírozott, határokon átnyúló együttműködési programok végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló 951/2007/EK rendelet módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló, 2006. október 24-i 1638/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Bizottság elfogadta az európai szomszédsági és partnerségi támogatási eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló 1638/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet keretében finanszírozott, határokon átnyúló együttműködési programok végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló, 2007. augusztus 9-i 951/2007/EK rendeletet (2).

               (2)

               Az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz határokon átívelő együttműködési programjai késéssel indultak el, a projektek megvalósítási szakaszának egy évvel történő meghosszabbítása lehetővé tenné a programok vonatkozásában a munkatervek betartását és a nagyprojektek befejezését.

               (3)

               A 951/2007/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (4)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1638/2006/EK rendelettel létrehozott bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 951/2007/EK rendelet 43. cikke (2) bekezdésének b) albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

               „b)

               egy szakasz a közös cselekvési programból finanszírozott projektek megvalósítására, amely ugyanakkor kezdődik, mint a közös cselekvési program megvalósítási időszaka és legkésőbb 2015. december 31-éig tart. A közös cselekvési programból finanszírozott projektek tevékenységeinek befejezési határideje ugyanez az időpont;”.

         2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2011. május 5-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 310., 2006.11.9., 1. o.

      (2)  HL L 210., 2007.8.10., 10. o.


title: A BIZOTTSÁG (EU) .../... VÉGREHAJTÁSI RENDELETE a 2371/2002/EK tanácsi rendelet III. fejezetében meghatározott uniós flottapolitika végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló 1013/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről

text:
               A BIZOTTSÁG (EU) .../... VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

               (2017.9.26.)

               a 2371/2002/EK tanácsi rendelet III. fejezetében meghatározott uniós flottapolitika végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló 1013/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 23. cikke (2) bekezdésére,

               mivel:

               (1)Az 1380/2013/EU rendelet hatálybalépését megelőzően a halászati kapacitás kiigazítását a 2371/2002/EK tanácsi rendelet
                  2
                III. fejezete határozta meg. Az 1013/2010/EU bizottsági rendelet
                  3
                írta elő az említett fejezet végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket, különösen a flottakezelésben alkalmazandó referenciaszintek, a be- és kilépések figyelemmel kísérése, az adatgyűjtés, az információcsere és az éves jelentések tekintetében.

               (2)Az 1380/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezte a 2371/2002/EK rendeletet, és a flottakapacitás kezelését és kiigazítását jelenleg az 1380/2013/EU rendelet IV. része szabályozza. Az egyes tagállamok halászati kapacitásának felső határértékeit az 1380/2013/EU rendelet II. melléklete tartalmazza, a tagállamok által készítendő éves jelentésekre, a nemzeti flottákba történő belépések és az onnan való kilépések kezelésére, az adatgyűjtésre és -cserére vonatkozó szabályokat pedig az 1380/2013/EU rendelet 22., 23. és 24. cikkei határozzák meg.

               (3)Így az 1013/2010/EU rendelet előírásait felváltották az 1380/2013/EU rendeletben szereplők.

               (4)Az 1380/2013/EU rendelet 23. cikkének végrehajtása érdekében az annak alkalmazására kiható jogi keretből el kell távolítani az 1013/2010/EU rendeletben szereplő minden elavult rendelkezést.

               (5)Következésképpen az 1380/2013/EU rendelet alkalmazásának időpontjától hatályon kívül kell helyezni az 1013/2010/EU rendelet.

               (6)Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság véleményével,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

               1. cikk
                  Hatályon kívül helyezés

               Az 1013/2010/EU rendelet 2014. január 1-jével hatályát veszti.

               2. cikk

               Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő tizedik napon lép hatályba.

               Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

               Kelt Brüsszelben, 2017.9.26.-én.

                     a Bizottság részéről

                     elnök
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)
                  HL L 354., 2013.12.28., 22. o.

                     (2)
                  A Tanács 2371/2002/EK rendelete (2002. december 20.) a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról (HL L 358., 2002.12.31., 59. o.).

                     (3)
                  A Bizottság 1013/2010/EU rendelete (2010. november 10.) a 2371/2002/EK tanácsi rendelet III. fejezetében meghatározott uniós flottapolitika végrehajtási szabályainak megállapításáról (HL L 293., 2010.11.11., 1. o.).