title: A Tanács 1042/2013/EU végrehajtási rendelete ( 2013. október 7. ) a 282/2011/EU végrehajtási rendeletnek a szolgáltatásnyújtás teljesítési helye tekintetében történő módosításáról

text:
               26.10.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 284/1

         A TANÁCS 1042/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2013. október 7.)
   a 282/2011/EU végrehajtási rendeletnek a szolgáltatásnyújtás teljesítési helye tekintetében történő módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 397. cikkére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A 2006/112/EK irányelv úgy rendelkezik, hogy 2015. január 1-jétől a nem adóalanyok részére nyújtott távközlési-, rádió- és televízióműsor- és elektronikus úton nyújtott szolgáltatásokat abban a tagállamban kell adóztatni, ahol a szolgáltatás igénybevevője letelepedett, állandó lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye található, függetlenül az e szolgáltatásokat nyújtó adóalany letelepedésének helyétől. A legtöbb, nem adóalanyok részére nyújtott egyéb szolgáltatás továbbra is abban a tagállamban adóztatandó, ahol a szolgáltatásnyújtó letelepedett.

               (2)

               Annak megállapítása érdekében, hogy mely szolgáltatásokat kell a szolgáltatás igénybevevőjének tagállamában adóztatni, elengedhetetlen a távközlési-, a rádióműsor- és televízióműsor-terjesztési és az elektronikus úton nyújtott szolgáltatások fogalmának meghatározása. Így különösen a rádióműsor- és televízióműsor-terjesztési szolgáltatások (a továbbiakban: műsorszolgáltatások) fogalmát a 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (2) rögzített fogalommeghatározásokra támaszkodva kell egyértelművé tenni.

               (3)

               Az egyértelműség érdekében a 282/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet (3) felsorolta az elektronikus úton nyújtott szolgáltatásként azonosított ügyleteket, ez a lista azonban nem kimerítő. E listát aktualizálni kell, és hasonló listát kell elfogadni a távközlési- és a műsorszolgáltatások tekintetében.

               (4)

               A hozzáadottérték-adó (héa) céljából meg kell határozni, hogy ki a szolgáltatásnyújtó azokban az esetekben, amikor az elektronikus úton nyújtott szolgáltatásokat vagy az interneten keresztül nyújtott telefonos szolgáltatásokat hírközlő hálózatokon, felületen vagy portálon keresztül nyújtják az igénybevevő részére.

               (5)

               A közlekedési eszközök bérbeadásának, valamint a távközlési-, a műsor- és az elektronikus úton nyújtott szolgáltatások nyújtásának teljesítési helyére vonatkozó szabályok egységes alkalmazásának biztosítása érdekében meg kell határozni, hogy hol tekintendő letelepedettnek a nem adóalany jogi személy.

               (6)

               Annak megállapítása érdekében, hogy kit terhel a távközlési-, a műsor- és az elektronikus úton nyújtott szolgáltatások után a héafizetési kötelezettség, és figyelembe véve, hogy az adóztatás helye azonos, tekintet nélkül arra, hogy a szolgáltatások igénybevevője adóalany vagy nem adóalany, a szolgáltatásnyújtónak olyan helyzetben kell lennie, hogy meg tudja állapítani az igénybevevő jogállását pusztán annak alapján, hogy az közölte-e egyedi héaazonosító számát. E jogállást az általános szabályokkal összhangban módosítani kell, ha az igénybevevő utólag közli héaazonosító számát. Ha ilyen közlésre nem kerül sor, továbbra is a szolgáltatásnyújtót terheli a héafizetési kötelezettség.

               (7)

               Azokban az esetekben, amikor egy nem adóalany több mint egy országban telepedett le, vagy állandó lakóhelye az egyik országban, szokásos tartózkodási helye viszont egy másik országban található, annak a helynek kell elsőbbséget biztosítani, amelyik a tényleges igénybevétel helyén történő adóztatást a leginkább biztosítja. A tagállamok közötti joghatósági összeütközések elkerülése érdekében meg kell jelölni a tényleges igénybevétel helyét.

               (8)

               Szabályokat kell megállapítani a nem adóalany részére nyújtott, közlekedési eszközök bérbeadása, távközlési-, műsor- és elektronikus úton nyújtott szolgáltatások adóügyi megítélésének egyértelművé tétele érdekében azokban az esetekben, amikor a nem adóalany letelepedési helyét, állandó lakóhelyét vagy szokásos tartózkodási helyét gyakorlatilag lehetetlen megállapítani, vagy nem lehet bizonyossággal megállapítani. Helyénvaló, hogy ezek a szabályok vélelmeken alapuljanak.

               (9)

               Ha rendelkezésre állnak olyan információk, amelyek alapján meghatározható az igénybevevő tényleges letelepedési helye, állandó lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye, megdönthető vélelemről kell rendelkezni.

               (10)

               Bizonyos olyan esetekben, amikor a szolgáltatás eseti jellegű, általában kis összegeket érint és szükségessé teszi az igénybevevő fizikai jelenlétét, mint amilyen a wifi hotspotokon vagy internetkávézókban nyújtott távközlési-, műsor- vagy elektronikus úton nyújtott szolgáltatások nyújtása, vagy ha a nyújtott szolgáltatáshoz kapcsolódóan általában nem kerül sor fizetési bizonylat vagy egyéb bizonyíték kiállítására, mint például telefonfülkék esetében, az igénybevevő letelepedési helyének, illetve állandó lakóhelyének vagy szokásos tartózkodási helyének megállapítására vonatkozó bizonyíték nyújtása, és ellenőrzése aránytalan terhet jelentene vagy adatvédelmi problémákat okozhatna.

               (11)

               Mivel a közlekedési eszközök bérbeadása, a távközlési-, műsor- vagy elektronikus úton nyújtott szolgáltatások nem adóalany részére való nyújtásának adóügyi megítélése attól függ, hogy az igénybevevő hol telepedett le, illetve állandó lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye hol található, tisztázni kell, hogy a szolgáltatásnyújtónak – azokban az esetekben, amelyekre vonatkozóan nem állnak fenn különös vélelmek, vagy az adott vélelem megdöntése érdekében – milyen bizonyítékokkal kell rendelkeznie az igénybevevő illetőségének meghatározása céljából. Ebből a célból össze kell állítani a bizonyítékok indikatív, nem kimerítő listáját.

               (12)

               Az ingatlanhoz kapcsolódó szolgáltatásnyújtás egységes adóügyi megítélésének biztosítása érdekében meg kell határozni az ingatlan fogalmát. Meg kell határozni, hogy mennyire közvetlen kapcsolatnak kell fennállnia ahhoz, hogy megállapítható legyen az ingatlanhoz való kapcsolódás, és létre kell hozni egy, az ingatlanhoz kapcsolódó szolgáltatásként azonosított ügyletek példáit tartalmazó, nem kimerítő listát.

               (13)

               Tisztázni kell továbbá azon szolgáltatások nyújtásának adóügyi megítélését, amelyek keretében az ingatlanon végzendő munka céljából berendezéseket bocsátanak az igénybevevő rendelkezésére.

               (14)

               Gyakorlati okokból egyértelművé kell tenni, hogy a saját nevében eljáró adóalany által a szállodaiparban vagy hasonló funkciót betöltő ágazatban szállásnyújtási szolgáltatással összefüggésben nyújtott távközlési-, műsor- vagy elektronikus úton nyújtott szolgáltatásokat a teljesítés helyének meghatározása céljából az adott helyszínen nyújtott szolgáltatásnak kell tekinteni.

               (15)

               A 2006/112/EK irányelvvel összhangban a kulturális, művészeti, sport-, tudományos, oktatási, szórakoztatási vagy hasonló eseményekre történő belépést minden esetben ott kell adóztatni, ahol az esemény megrendezésére ténylegesen sor kerül. Egyértelművé kell tenni, hogy ez akkor is érvényes, ha a jegyeket nem közvetlenül a szervező értékesíti, hanem közvetítő forgalmazza.

               (16)

               A 2006/112/EK irányelv értelmében a héafizetési kötelezettség keletkezhet a termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás teljesítésekor vagy nem sokkal azt követően. A teljesítés helyére vonatkozó új szabályok tekintetében fennálló átmeneti időszak során nyújtott távközlési-, műsor- vagy elektronikus úton nyújtott szolgáltatásokat illetően a szolgáltatásnyújtásoz kapcsolódó feltételek vagy a tagállamok között az alkalmazás terén mutatkozó különbségek kettős adózáshoz vagy az adózás elmaradásához vezethetnek. Ennek elkerülése és a tagállamok általi egységes alkalmazás biztosítása érdekében átmeneti rendelkezéseket kell megállapítani.

               (17)

               E rendelet alkalmazásában helyénvaló lehet, ha a tagállamok jogalkotási intézkedéseket fogadnak el a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4) rögzített egyes jogok és kötelezettségek korlátozására valamely tagállam vagy az Európai Unió fontos gazdasági vagy pénzügyi érdekének biztosítása céljából – beleértve a monetáris, a költségvetési és az adózási kérdéseket–, amennyiben az ilyen intézkedések az adott tagállamban az adócsalás és az adókikerülés kockázatára, valamint az e rendelet hatálya alá tartozó héa helyes beszedésének biztosítására tekintettel szükségesek és arányosak.

               (18)

               Be kell vezetni az ingatlan fogalmát annak biztosítása érdekében, hogy az ingatlanhoz kapcsolódó szolgáltatásnyújtás tagállamok általi adóügyi megítélése egységes legyen. E fogalom bevezetése jelentős hatást gyakorolhat a tagállamokban a jogszabályokra és a közigazgatási gyakorlatokra. A tagállamokban már alkalmazott ilyen jogszabályok vagy gyakorlatok sérelme nélkül és a zökkenőmentes áttérés érdekében e fogalmat egy későbbi időpontban kell bevezetni.

               (19)

               A 282/2011/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 282/2011/EU végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:

               1.

               A IV. fejezet a következőképpen módosul:

                           a)

                           A következő cikkek kerülnek beillesztésre:
                           „6a. cikk
                           (1)   A 2006/112/EK irányelv 24. cikke (2) bekezdésének értelmében vett távközlési szolgáltatás különösen az alábbiakra terjed ki:

                                       a)

                                       hang, adatok és videó továbbítására és kapcsolására szolgáló vezetékes és mobiltelefon-szolgáltatások, ideértve a képalkotó komponenst is tartalmazó telefonos szolgáltatásokat (videotelefon-szolgáltatások);

                                       b)

                                       az interneten keresztül nyújtott telefonos szolgáltatások, ideértve az internetprotokollon keresztüli hangtovábbítást (VoIP);

                                       c)

                                       hangposta, hívásvárakoztatás, hívásátirányítás, hívószám-azonosítás, háromutas hívás és más híváskezelési szolgáltatások;

                                       d)

                                       személyhívó szolgáltatások;

                                       e)

                                       audioszöveg szolgáltatások;

                                       f)

                                       fax, távirat és telex;

                                       g)

                                       internet-hozzáférés, ideértve a világhálóhoz való hozzáférést;

                                       h)

                                       az ügyfél kizárólagos használatára szolgáló távközlési összeköttetést biztosító magánhálózati kapcsolatok.

                                 (2)   A 2006/112/EK irányelv 24. cikke (2) bekezdésének értelmében vett távközlési szolgáltatás nem terjed ki az alábbiakra:

                                       a)

                                       elektronikus úton nyújtott szolgáltatások;

                                       b)

                                       rádió- és televízióműsor-szolgáltatások (a továbbiakban: műsorszolgáltatások).

                                 6b. cikk
                           (1)   A műsorszolgáltatások audio- és audiovizuális tartalommal rendelkező szolgáltatások, mint például a médiaszolgáltató által és szerkesztői felelőssége mellett, kommunikációs hálózatokon keresztül a lakosság részére – műsorrend alapján, egyidejű meghallgatás vagy megtekintés céljából – nyújtott rádió vagy televízió-műsorszámok.
                           (2)   Az (1) bekezdés különösen az alábbiakra terjed ki:

                                       a)

                                       rádió- vagy televízióhálózaton keresztül közvetített vagy továbbközvetített rádió- vagy televízió-műsorszámok;

                                       b)

                                       az interneten vagy hasonló elektronikus hálózaton keresztül terjesztett (IP-streaming) rádió- vagy televízió-műsorszámok, amennyiben a műsorszolgáltatásra rádió- vagy televízió-hálózaton történő közvetítéssel vagy továbbközvetítéssel egyidejűleg kerül sor.

                                 (3)   Az (1) bekezdés nem terjed ki az alábbiakra:

                                       a)

                                       távközlési szolgáltatások;

                                       b)

                                       elektronikus úton nyújtott szolgáltatások;

                                       c)

                                       meghatározott lekérhető műsorszámokra vonatkozó információk nyújtása;

                                       d)

                                       műsorszolgáltatási vagy közvetítési jogok átruházása;

                                       e)

                                       műsorszolgáltatás vételére szolgáló műszaki berendezések vagy létesítmények bérbeadása;

                                       f)

                                       az interneten vagy hasonló elektronikus hálózaton keresztül terjesztett (IP streaming) rádió- vagy televízió-műsorszámok, kivéve, ha azokat a közvetítéssel vagy továbbközvetítéssel egyidejűleg hagyományos rádió- vagy televízió-hálózatokon keresztül is közvetítik.”

                           b)

                           A 7. cikk (3) bekezdése a következőképpen módosul:

                                       i)

                                       a bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:
                                       „(3)   Az (1) bekezdés hatálya nem terjed ki az alábbiakra:”;

                                       ii)

                                       az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

                                                   „a)

                                                   műsorszolgáltatások;”;

                                       iii)

                                       a q), az r) és az s) pontot el kell hagyni;

                                       iv)

                                       a bekezdés a következő pontokkal egészül ki:

                                                   „t)

                                                   kulturális, művészeti, sport-, tudományos, oktatási, szórakoztató vagy hasonló eseményekre szóló, online foglalt jegyek;

                                                   u)

                                                   online foglalt szálláshely, gépjármű-kölcsönzés, éttermi szolgáltatások személyszállítás és hasonló szolgáltatások.”

                           c)

                           A következő cikk kerül beillesztésre:
                           „9a. cikk
                           (1)   A 2006/112/EK irányelv 28. cikkének alkalmazásában, amennyiben az elektronikus úton nyújtott szolgáltatásokat távközlési hálózaton, felületen vagy portálon – például alkalmazásokat összegyűjtő piactéren – keresztül nyújtják, a szolgáltatás nyújtásában részt vevő adóalany úgy tekintendő, mint aki saját nevében, de e szolgáltatások nyújtójának megbízásából jár el, kivéve, ha ez az adóalany szolgáltatásnyújtóként kifejezetten a szolgáltatót jelöli meg és ez a felek közötti szerződéses megállapodásból is kitűnik.
                           Ahhoz, hogy az elektronikus úton nyújtott szolgáltatások nyújtóját az adóalany kifejezetten az e szolgáltatások nyújtójaként jelölhesse meg, az alábbi feltételeknek kell teljesülniük:

                                       a)

                                       az elektronikus úton nyújtott szolgáltatások nyújtásában részt vevő minden egyes adóalany által kiállított vagy rendelkezésre bocsátott számlán fel kell tüntetni az ilyen szolgáltatásokat és azok nyújtóját;

                                       b)

                                       az igénybevevő részére kiállított vagy rendelkezésére bocsátott számlán vagy nyugtán fel kell tüntetni az elektronikus úton nyújtott szolgáltatásokat és azok nyújtóját.

                                 E bekezdés alkalmazásában az az adóalany, aki az elektronikus úton nyújtott szolgáltatások tekintetében jóváhagyja a díjnak az igénybevevő terhére történő felszámítását, vagy jóváhagyja a szolgáltatások nyújtását, vagy megállapítja az általános szolgáltatási feltételeket, nem jelölhet meg kifejezetten más személyt az említett szolgáltatások nyújtójaként.
                           (2)   Az (1) bekezdés alkalmazandó akkor is, ha az interneten keresztül nyújtott telefonos szolgáltatásokat – ideértve az internetprotokollon keresztüli hangtovábbítást (VoIP) is – távközlési hálózaton, felületen vagy portálon – például alkalmazásokat összegyűjtő piactéren – keresztül és az (1) bekezdésben foglalt feltételek mellett nyújtják.
                           (3)   E cikk nem alkalmazandó azokra az adóalanyokra, akik az elektronikus úton nyújtott szolgáltatásokkal vagy az interneten keresztül nyújtott telefonos szolgáltatásokkal – az internetprotokollon keresztüli hangtovábbítást (VoIP) is ideértve – kapcsolatban kizárólag fizetések feldolgozásában vesznek részt, az érintett elektronikus úton nyújtott szolgáltatások vagy telefonos szolgáltatások nyújtásában azonban nem.”

               2.

               Az V. fejezet a következőképpen módosul:

                           a)

                           Az 1. szakaszban a következő cikkek kerülnek beillesztésre:
                           „13a. cikk
                           A nem adóalany jogi személyeknek a 2006/112/EK irányelv 56. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében, illetve 58. és 59. cikkében említett letelepedési helye a következők valamelyike:

                                       a)

                                       a központi ügyvezetés helye; vagy

                                       b)

                                       bármely olyan egyéb telephely, amely a személyi és a tárgyi feltételek tekintetében kellően állandó jelleggel és megfelelő szervezettel rendelkezik a szükségleteinek kielégítésére igénybe vett szolgáltatások fogadásához és használatához.

                                 13b. cikk
                           A 2006/112/EK irányelv alkalmazásában az alábbiak tekintendők »ingatlannak«:

                                       a)

                                       a föld bármely meghatározott területe, akár a földfelszínen vagy a földfelszín alatt, amely tulajdonjog tárgyát képezheti és amely birtokba vehető;

                                       b)

                                       bármely épület vagy építmény, amely tengerszint fölött vagy alatt a földhöz vagy a földbe rögzített, és amelyet nem lehet könnyen lebontani vagy elmozdítani;

                                       c)

                                       az épület vagy építmény szerves részét alkotó bármely olyan alkotóelem, amelyet már beépítettek, és amely nélkül az épület vagy építmény nincs befejezve, mint például az ajtók, ablakok, tetők, lépcsők és liftek;

                                       d)

                                       az épületbe vagy építménybe állandó jelleggel beépített bármely olyan alkotóelem, felszerelés vagy gép, amely az épület vagy építmény lerombolása vagy megváltoztatása nélkül nem távolítható el.”

                           b)

                           A 18. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
                           „A távközlési-, műsor- vagy elektronikus úton nyújtott szolgáltatások nyújtója azonban – tekintet nélkül arra, hogy tudomása van-e az ellenkezőjéről – jogállását illetően nem adóalanynak tekintheti a Közösség területén letelepedett igénybevevőt mindaddig, amíg az érintett igénybevevő nem közölte a szolgáltatásnyújtóval az egyedi héaazonosító számát.”

                           c)

                           A 24. cikk helyébe a következő szöveg lép:
                           „24. cikk
                           Amennyiben a 2006/112/EK irányelv 56. cikke (2) bekezdése első albekezdésének vagy 58. és 59. cikkének hatálya alá tartozó szolgáltatásokat olyan nem adóalany részére nyújtják, aki több országban telepedett le, vagy akinek állandó lakóhelye az egyik országban, szokásos tartózkodási helye pedig egy másik országban van, elsőbbséget élvez:

                                       a)

                                       nem adóalany jogi személy esetében az e rendelet 13a. cikke a) pontjában említett hely, kivéve, ha bizonyíték áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy a szolgáltatás igénybevételére a szóban forgó cikk b) pontjában említett helyen kerül sor;

                                       b)

                                       természetes személy esetében a szokásos tartózkodási helye, kivéve, ha bizonyíték áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy a szolgáltatás igénybevételére az állandó lakóhelyén kerül sor.”

                           d)

                           A 4. szakasz a következőképpen módosul:

                                       i)

                                       a szakasz a következő alszakaszokkal egészül ki:
                                       „3a.   alszakasz

                                          Az igénybevevő illetőségére vonatkozó vélelmek

                                       24a. cikk
                                       (1)   A 2006/112/EK irányelv 44., 58., és 59a. cikke alkalmazásában, amennyiben távközlési-, műsor- vagy elektronikus úton nyújtott szolgáltatások nyújtója a szolgáltatásait olyan helyszínen nyújtja, mint például egy telefonfülke, wifi hotspot, internetkávézó, étterem vagy egy szálloda hallja, ahol a szolgáltatás igénybevevőjének az azon a helyen való fizikai jelenléte szükséges ahhoz, hogy részére az adott szolgáltató szolgáltatást nyújthasson, azt kell vélelmezni, hogy az igénybevevő e helyszínen telepedett le, illetve állandó lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye ott található, és a szolgáltatást ténylegesen ott használja és veszi igénybe.
                                       (2)   Amennyiben az e cikk (1) bekezdésében említett helyszín a 2006/112/EK irányelv 37. és 57. cikke értelmében vett Közösségen belüli személyszállítást végző hajó vagy repülőgép fedélzetén, illetve vonaton található, az illetőséget a személyszállítás indulási országa határozza meg.
                                       24b. cikk
                                       A 2006/112/EK irányelv 58. cikke alkalmazásában, amennyiben nem adóalany részére távközlési-, műsor-, vagy elektronikus úton nyújtott szolgáltatásokat:

                                                   a)

                                                   a nem adóalany vezetékes telefonvonalán keresztül nyújtják, azt kell vélelmezni, hogy az igénybevevő a vezetékes vonal telepítési helye szerinti országban telepedett le, illetve állandó lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye ott található;

                                                   b)

                                                   mobilhálózaton keresztül nyújtanak, azt kell vélelmezni, hogy az igénybevevő a szolgáltatások igénybevételekor használt SIM-kártya mobil országkódjával (MCC) azonosított országban telepedett le, illetve állandó lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye ott található;

                                                   c)

                                                   – amelyekhez dekóder vagy hasonló eszköz vagy a megtekintést lehetővé tevő kártya szükséges – vezetékes vonal használata nélkül nyújtják, azt kell vélelmezni, hogy az igénybevevő ott telepedett le, illetve állandó lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye ott található, ahol a dekóder vagy hasonló eszköz található, vagy ha ez a hely nem ismert, akkor azon a helyen, ahova a megtekintést lehetővé tevő kártyát az ott való használat céljából küldték;

                                                   d)

                                                   a 24a. cikkben és az e cikk a), b) és c) pontjában említettektől eltérő körülmények között nyújtanak, azt kell vélelmezni, hogy az igénybevevő azon a helyen telepedett le, illetve állandó lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye ott található, amely helyet a szolgáltatásnyújtó az e rendelet 24f. cikkében felsoroltak közül két, egymásnak nem ellentmondó bizonyíték alapján ilyenként meghatároz.

                                             24c. cikk
                                       A 2006/112/EK irányelv 56. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában, amennyiben nem adóalany részére közlekedési eszköz nem rövid távú bérbeadását nyújtják, azt kell vélelmezni, hogy az igénybevevő azon a helyen telepedett le, illetve állandó lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye ott található, amely helyet a szolgáltatásnyújtó az e rendelet 24e. cikkében felsoroltak közül két, egymásnak nem ellentmondó bizonyíték alapján ilyenként meghatároz.

                                          3b.   alszakasz

                                          A vélelem megdöntése

                                       24d. cikk
                                       (1)   Amennyiben a szolgáltatásnyújtó valamely, a 2006/112/EK irányelv 58. cikkében felsorolt szolgáltatást nyújt, megdöntheti az e rendelet 24a. cikkében és a 24b. cikk a), b) és c) pontjában említett vélelmet három, arra vonatkozó, egymásnak nem ellentmondó bizonyíték alapján, hogy a szolgáltatás igénybevevője más helyen telepedett le, illetve állandó lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye más helyen található.
                                       (2)   Az adóhatóság megdöntheti a 24a., 24b. vagy 24c. cikk alapján felállított vélelmet, ha feltételezhető, hogy a szolgáltatásnyújtó visszaélést vagy szabálytalanságot követ el.

                                          3c.   alszakasz

                                          Az igénybevevő illetőségének meghatározására és a vélelem megdöntésére vonatkozó bizonyítékok

                                       24e. cikk
                                       A 2006/112/EK irányelv 56. cikkének (2) bekezdésében rögzített szabályok alkalmazásában, illetve az e rendelet 24c. cikkében foglalt követelmények teljesítése céljából különösen az alábbiak tekintendők bizonyítéknak:

                                                   a)

                                                   az igénybevevő számlázási címe;

                                                   b)

                                                   a banki adatok, például az a hely, ahol a fizetéshez használt bankszámlát vezetik, vagy az igénybevevő adott banknál nyilvántartott számlázási címe;

                                                   c)

                                                   az igénybevevő által bérelt közlekedési eszköz nyilvántartásba vételi adatai, ha e közlekedési eszközt a használat helyén nyilvántartásba kell vetetni, vagy más hasonló információk;

                                                   d)

                                                   kereskedelmi szempontból releváns egyéb információk.

                                             24f. cikk
                                       A 2006/112/EK irányelv 58. cikkében rögzített szabályok alkalmazásában, illetve az e rendelet 24b. cikke d) pontjában és 24d. cikke (1) bekezdésében foglalt követelmények teljesítése céljából különösen az alábbiak tekintendők bizonyítéknak:

                                                   a)

                                                   az igénybevevő számlázási címe;

                                                   b)

                                                   az igénybevevő által használt eszköz internetprotokoll (IP) címe, vagy bármely földrajzi helymeghatározási módszer;

                                                   c)

                                                   a banki adatok, például az a hely, ahol a fizetéshez használt bankszámlát vezetik, vagy az igénybevevő adott banknál nyilvántartott számlázási címe;

                                                   d)

                                                   az igénybevevő által használt előfizetői azonosító modul (SIM) kártyán tárolt nemzetközi mobil előfizetői azonosító (IMSI) mobil országkódja (MCC);

                                                   e)

                                                   az igénybevevő vezetékes vonalának helye, amelyen keresztül számára a szolgáltatást nyújtják;

                                                   f)

                                                   kereskedelmi szempontból releváns egyéb információk.”;

                                       ii)

                                       a szakasz a következő alszakasszal egészül ki:
                                       „6a.   alszakasz

                                          Ingatlanhoz kapcsolódó szolgáltatásnyújtás

                                       31a. cikk
                                       (1)   A 2006/112/EK irányelv 47. cikkében említett, ingatlanhoz kapcsolódó szolgáltatások csak azokat a szolgáltatásokat foglalhatják magukban, amelyek kellőképpen közvetlen kapcsolatban állnak az adott ingatlannal. A szolgáltatás az alábbi esetekben tekintendő az ingatlannal kellőképpen közvetlen kapcsolatban állónak:

                                                   a)

                                                   a szolgáltatás az ingatlanból ered és az ingatlan a szolgáltatás alkotóeleme, valamint a nyújtott szolgáltatás szempontjából központi és nélkülözhetetlen szerepet tölt be;

                                                   b)

                                                   a szolgáltatást az ingatlan érdekében vagy arra irányulva nyújtják, és célja az ingatlan fizikai vagy jogi helyzetének megváltoztatása.

                                             (2)   Az (1) bekezdés különösen az alábbiakra terjed ki:

                                                   a)

                                                   egy meghatározott telekre szánt épület vagy épület részei terveinek elkészítése, tekintet nélkül arra, hogy az épület megépül-e;

                                                   b)

                                                   építésfelügyeleti vagy biztonsági szolgáltatások nyújtása;

                                                   c)

                                                   épület adott földterületen történő megépítése, valamint épületen vagy épület részein végzett építési és bontási munkák;

                                                   d)

                                                   adott földterületen állandó szerkezetek építése, valamint állandó szerkezeteken, például gáz, víz, szennyvíz és hasonló csővezeték-rendszeren végzett építési és bontási munkák;

                                                   e)

                                                   földmunkák, ideértve a mezőgazdasági szolgáltatásokat is, például a szántást, vetést, öntözést és trágyázást;

                                                   f)

                                                   az ingatlan állapotának és kockázatainak felmérése és értékelése;

                                                   g)

                                                   az ingatlan értékbecslése, ideértve azt az esetet is, amikor a szolgáltatásra biztosítási célokból van szükség, a hitel biztosítékaként szolgáló ingatlan értékének megállapítása vagy viták esetén a kockázatok és károk felmérése érdekében;

                                                   h)

                                                   a (3) bekezdés c) pontjának hatálya alá tartozó esetek kivételével ingatlan bérbe vagy haszonbérbe adása, ideértve azt az esetet is, amikor a termékek tárolására az ingatlan meghatározott részét az igénybevevő kizárólagos használatára jelölik ki;

                                                   i)

                                                   szállásnyújtás a szállodaiparban vagy hasonló funkciót betöltő ágazatban, például nyári táborhelyeken vagy kemping céljára kialakított területeken, ideértve az időben megosztott használati jogok és hasonlók beváltásából eredő, meghatározott helyen való tartózkodás jogát;

                                                   j)

                                                   a h) és i) pontok hatálya alá tartozó esetek kivételével ingatlan egészének vagy részeinek használatához való jogok átengedése vagy átruházása, ideértve az ingatlan részének használatára szóló engedélyt, mint például halászati vagy vadászati jog, repülőterek váróiba történő belépéshez való jog, vagy díjköteles infrastruktúra, például híd vagy alagút használatának biztosítása;

                                                   k)

                                                   épület vagy épület részeinek karbantartása, felújítása és javítása, ideértve az olyan munkákat is, mint a takarítás, csempézés, tapétázás és parkettázás;

                                                   l)

                                                   állandó szerkezetek, mint például gáz, víz, szennyvíz és hasonló csővezeték-rendszerek karbantartása, felújítása és javítása;

                                                   m)

                                                   olyan gépek vagy berendezések beépítése vagy összeszerelése, amelyek a beépítést vagy összeszerelést követően ingatlannak minősülnek;

                                                   n)

                                                   gépek vagy berendezések karbantartása és javítása, ellenőrzése és felügyelete, amennyiben a gépek vagy berendezések ingatlannak minősülnek;

                                                   o)

                                                   kereskedelmi, ipari vagy lakóingatlan működtetésére irányuló, az ingatlan tulajdonosa által vagy megbízásából végzett ingatlankezelés, a (3) bekezdés g) pontjának hatálya alá tartozó, ingatlanba történt befektetésekre vonatkozó portfóliókezelés kivételével;

                                                   p)

                                                   ingatlan értékesítése, bérbe vagy haszonbérbe adása, valamint ingatlannal kapcsolatos bizonyos jogok vagy dologi jogok (függetlenül attól, hogy birtokba vehető dolognak minősülnek-e vagy sem) létesítése vagy átruházása tekintetében végzett közvetítés, a (3) bekezdés d) pontjának hatálya alá tartozó közvetítés kivételével;

                                                   q)

                                                   ingatlanon fennálló jog átruházásához, ingatlannal kapcsolatos bizonyos jogok vagy dologi jogok (függetlenül attól, hogy birtokba vehető dolognak minősülnek-e vagy sem) létesítéséhez vagy átruházásához kapcsolódó jogi szolgáltatások, mint például közjegyzői szolgáltatások vagy ingatlan adásvételére irányuló szerződés elkészítéséhez kapcsolódó jogi szolgáltatások, abban az esetben is, ha az ingatlan jogi helyzetének megváltoztatását eredményező alapul szolgáló ügylet nem valósul meg.

                                             (3)   Az (1) bekezdés nem terjed ki az alábbiakra:

                                                   a)

                                                   épület vagy épület részei terveinek elkészítése, amennyiben azokat nem meghatározott telekre szánják;

                                                   b)

                                                   termék ingatlanban történő tárolása, amennyiben az ingatlan meghatározott részét nem jelölik ki az igénybevevő kizárólagos használatára;

                                                   c)

                                                   hirdetési szolgáltatás nyújtása, abban az esetben is, ha ez ingatlan használatával jár;

                                                   d)

                                                   a szállodaiparban vagy hasonló funkciót betöltő ágazatban, mint például nyári táborhelyeken vagy kemping céljára kialakított területeken történő szállásnyújtás tekintetében végzett közvetítés, amennyiben a közvetítő más nevében és javára jár el;

                                                   e)

                                                   kiállítási stand helyének biztosítása vásárok vagy kiállítások helyszínén, a kiállító számára tárgyak bemutatását lehetővé tevő egyéb kapcsolódó szolgáltatásokkal együtt, mint például a kiállítási stand megtervezése, a tárgyak fuvarozása és tárolása, gépek rendelkezésre bocsátása, kábelfektetés, biztosítás és reklámozás;

                                                   f)

                                                   gépek vagy berendezések beépítése vagy összeszerelése, karbantartása és javítása, ellenőrzése vagy felügyelete, amennyiben a gép vagy berendezés nem képezi az ingatlan részét vagy nem válik az ingatlan részévé;

                                                   g)

                                                   ingatlanba történt befektetésekre vonatkozó portfóliókezelés;

                                                   h)

                                                   a (2) bekezdés q) pontjának hatálya alá tartozó esetek kivételével a szerződésekhez kapcsolódó jogi szolgáltatások, ideértve az ingatlan adásvételi szerződés feltételeire, az ilyen szerződés végrehajtására vagy létezésének bizonyítására vonatkozó tanácsadást, amennyiben e szolgáltatások nem kifejezetten valamely ingatlanon fennálló jog átruházására vonatkoznak.

                                             31b. cikk
                                       Amennyiben az igénybevevőnek ingatlanon végzendő munka céljából berendezéseket bocsátanak rendelkezésre, úgy ez az ügylet csak akkor tekintendő ingatlanhoz kapcsolódó szolgáltatásnyújtásnak, ha a szolgáltatásnyújtó felelősséget vállal a munka kivitelezéséért.
                                       Amennyiben a szolgáltatásnyújtó a berendezést a működtetéséhez elegendő személyzettel együtt bocsátja az igénybevevő rendelkezésére munka végzése céljából, azt kell vélelmezni, hogy a szolgáltatásnyújtó felelősséget vállal a munka kivitelezéséért. Az a vélelem, hogy a szolgáltatásnyújtó felelős a munka kivitelezéséért, bármely releváns ténybeli vagy jogi eszközzel megdönthető.
                                       31c. cikk
                                       A saját nevében eljáró adóalany által a szállodaiparban vagy hasonló funkciót betöltő ágazatban, mint például nyári táborhelyeken vagy kemping céljára kialakított területeken való szállásnyújtással összefüggésben nyújtott távközlési-, műsor- vagy elektronikus úton nyújtott szolgáltatások teljesítési helyének meghatározása céljából e szolgáltatásokat az adott helyszíneken nyújtott szolgáltatásnak kell tekinteni.”;

                                       iii)

                                       a 7. alszakaszban a következő cikk kerül beillesztésre:
                                       „33a. cikk
                                       A kulturális, művészeti, sport-, tudományos, oktatási, szórakoztatási vagy hasonló eseményekre történő belépésre jogosító jegyek értékesítése, amennyiben azt a saját nevében, de a szervező megbízásából eljáró közvetítő vagy a szervezőtől eltérő, saját javára eljáró adóalany végzi, a 2006/112/EK irányelv 53. cikkének és 54. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik.”

               3.

               Az I. melléket 4. pontja az alábbi pontokkal egészül ki:

                           „f)

                           rádió- vagy televízióhálózaton, interneten vagy hasonló elektronikus hálózaton keresztül terjesztett rádió- vagy televízió-műsorszámok fogadása, ahol a médiaszolgáltató által összeállított műsorkínálat alapján a felhasználó egyedi kérés alapján, az általa kiválasztott időpontban hallgathatja vagy tekintheti meg a műsorszámokat, mint például a lekérhető televíziós programok vagy videofilmek esetében;

                           g)

                           az interneten vagy hasonló elektronikus hálózaton keresztül terjesztett (IP streaming) rádió- vagy televízió-műsorszámok fogadása, kivéve, ha azokat a közvetítéssel vagy továbbközvetítéssel egyidejűleg hagyományos rádió- vagy televízióhálózatokon keresztül is közvetítik;

                           h)

                           hírközlő hálózaton keresztül biztosított audio- és audiovizuális tartalom nyújtása, amelyet nem médiaszolgáltató biztosít, és amelyért médiaszolgáltató nem visel szerkesztői felelősséget;

                           i)

                           médiaszolgáltató audio- és audiovizuális végtermékének hírközlő hálózaton keresztül történő továbbszolgáltatása a médiaszolgáltatótól különböző személy által.”

         2. cikk
   A Közösség területén letelepedett szolgáltatásnyújtó által a Közösség területén letelepedett, ott állandó lakóhellyel vagy szokásos tartózkodási hellyel rendelkező nem adóalany részére nyújtott távközlési, rádió- és televízióműsor- vagy elektronikus úton nyújtott szolgáltatások tekintetében az alábbiak alkalmazandók:

               a)

               a 2015. január 1. előtt keletkezett adófizetési kötelezettség tekintetében a szolgáltatásnyújtás teljesítési helye az a hely, ahol a szolgáltatásnyújtó a 2006/112/EK irányelv 45. cikkében foglaltak szerint letelepedett, tekintet nélkül arra, hogy a e szolgáltatások nyújtása vagy folyamatos nyújtása mikor fejeződik be;

               b)

               a 2015. január 1-jén vagy azt követően keletkezett adófizetési kötelezettség tekintetében a szolgáltatásnyújtás teljesítési helye az a hely, ahol az igénybevevő letelepedett, illetve állandó lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye található, tekintet nélkül arra, hogy e szolgáltatások nyújtása vagy folyamatos nyújtása mikor kezdődött;

               c)

               amennyiben az adófizetési kötelezettség 2015. január 1-jét megelőzően abban a tagállamban keletkezett, amelyben a szolgáltatásnyújtó letelepedett, ugyanazon adóztatandó tényállással kapcsolatban az igénybevevő tagállamában 2015. január 1-jén vagy azt követően nem keletkezhet adófizetési kötelezettség.

         3. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   Ezt a rendeletet 2015. január 1-jétől kell alkalmazni.
   A 282/2011/EU végrehajtási rendelet e rendelettel beillesztett 13b., 31a. és 31b. cikke azonban 2017. január 1-jétől alkalmazandó.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Luxembourgban, 2013. október 7-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. BERNATONIS

      (1)  HL L 347., 2006.12.11., 1. o.

      (2)  Az Európai Parlament és Tanács 13/2010/EU irányelve (2010. március 10.) a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról (Audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (HL L 95., 2010.4.15., 1. o.).

      (3)  A Tanács 282/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. március 15.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv végrehajtási intézkedéseinek megállapításáról (HL L 77., 2011.3.23., 1. o.).

      (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 95/46/EK irányelve (1995. október 24.) a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.).


title: A Bizottság (EU) 2016/7 végrehajtási rendelete (2016. január 5.) az egységes európai közbeszerzési dokumentum formanyomtatványának meghatározásáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               6.1.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 3/16

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/7 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. január 5.)
   az egységes európai közbeszerzési dokumentum formanyomtatványának meghatározásáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 59. cikke (2) bekezdésére, valamint a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/25/EU irányelvre (2) és különösen annak 80. cikke (3) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2014/24/EU és 2014/25/EU irányelvek egyik fő célja az ajánlatkérő szervek, a közszolgáltató ajánlatkérők és gazdasági szereplők – és nem utolsósorban a kis- és középvállalkozások – adminisztratív terheinek csökkentése. E cél elérésének egyik meghatározó eszköze az egységes európai közbeszerzési dokumentum. Az egységes európai közbeszerzési dokumentum formanyomtatványát ezért úgy kell kialakítani, hogy el lehessen tekinteni a kizárási és kiválasztási szempontokkal kapcsolatos számos igazolás és egyéb dokumentum benyújtásának szükségességétől. Ugyanezen cél érdekében a formanyomtatványnak tartalmaznia kell az azon szervezetekre vonatkozó releváns információkat, amelyek kapacitásait a gazdasági szereplő igénybe veszi, lehetővé téve ezáltal, hogy ezek az információk a gazdasági szereplőre vonatkozó információkkal együtt és azokkal azonos feltételek mellett kerüljenek ellenőrzésre.

               (2)

               Az egységes európai közbeszerzési dokumentum rendelkezésére kell, hogy álljon azoknak a közszolgáltató ajánlatkérőknek is, amelyek a 2014/25/EU irányelv hatálya alá tartoznak, és amelyeknek a 2014/24/EU irányelvben megadott kizárási és kiválasztási szempontok alkalmazása során ugyanolyan módon és ugyanolyan feltételekkel kell eljárniuk, mint az ajánlatkérő szerveknek.

               (3)

               Az ajánlatkérő szervekre és a közszolgáltató ajánlatkérőkre háruló adminisztratív terhek, valamint a különböző közbeszerzési dokumentumok közötti esetleges ellentmondások elkerülése érdekében az ajánlatkérő szerveknek és a közszolgáltató ajánlatkérőknek előre egyértelműen meg kell jelölniük a gazdasági szereplők által az egységes európai közbeszerzési dokumentumban megadandó információk körét az eljárást megindító felhívásban, vagy az abban elhelyezett, a közbeszerzési dokumentumok egyéb részeire való hivatkozás útján, mely dokumentumokat a gazdasági szereplőknek minden esetben gondosan át kell tanulmányozniuk részvételükkel és pályázatuk lehetséges benyújtásával összefüggésben.

               (4)

               Az egységes európai közbeszerzési dokumentum további célja, hogy a nemzeti szinten használt több különböző nyilatkozatot egységes, európai szintű formanyomtatvánnyal felváltva egyszerűsítse a gazdasági szereplők, az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők által teljesítendő feladatokat. Ez hozzájárul a formális nyilatkozatok és hozzájárulások pontos megfogalmazásával és a nyelvi kérdésekkel kapcsolatos problémák csökkentéséhez, mivel a formanyomtatvány az Európai Unió valamennyi hivatalos nyelvén rendelkezésre áll majd. Az egységes európai közbeszerzési dokumentum ezáltal megkönnyíti a más tagállamokban letelepedett gazdasági szereplők közbeszerzési eljárásokban való részvételét.

               (5)

               Az egységes európai közbeszerzési dokumentummal összefüggésben történő bármely adatfeldolgozás vagy adatcsere során tiszteletben kell tartani a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (3) végrehajtó nemzeti szabályokat és különösen az említett irányelv 8. cikkének (5) bekezdése szerinti, a bűncselekményekre, büntetőítéletekre vagy biztonsági intézkedésekre vonatkozó adatok feldolgozására vonatkozó nemzeti előírásokat.

               (6)

               Emlékeztetnünk kell arra, hogy a Bizottság – figyelembe véve a tagállami adatbázisok technikai fejlődését – felülvizsgálja az egységes európai közbeszerzési dokumentum gyakorlati alkalmazását, és 2017. április 18-ig jelentést tesz erről az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Ennek során a Bizottság figyelembe veheti az esetleges javaslatokat a dokumentum funkciójának javítására vonatkozóan a közbeszerzésben történő, határokon átnyúló részvétel lehetőségeinek bővítése tekintetében, nem utolsósorban a kis- és középvállalkozások számára, vagy a 2014/24/EU irányelvben foglalt kereteken belüli esetleges egyszerűsítések tekintetében; továbbá figyelembe vehet esetleges kérdéseket egy adott közbeszerzési eljárásban a tanúsítványok vagy egyéb igazolások valamennyi résztvevőtől történő szisztematikus bekérésének gyakorlatára vonatkozóan, vagy olyan gyakorlatokra vonatkozóan, amelyek során megkülönböztető módon határozzák meg azokat a gazdasági szereplőket, amelyektől ilyen dokumentációt kérnek.

               (7)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a közbeszerzési tanácsadó bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Attól az időponttól kezdődően, hogy a 2014/24/EU irányelvet végrehajtó nemzeti intézkedések hatályba lépnek, de legkésőbb 2016. április 18-tól kezdődően az e rendelet 2. mellékletében foglalt formanyomtatványt kell használni a 2014/24/EU irányelv 59. cikkében említett egységes európai közbeszerzési dokumentum elkészítéséhez. A formanyomtatvány használatára vonatkozó utasítások e rendelet 1. mellékletében találhatók.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. január 5-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 94., 2014.3.28., 65. o.

      (2)  HL L 94., 2014.3.28., 243. o.

      (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1995. Október 24-i 95/46/EK irányelve a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.).

      1. MELLÉKLET

         Kitöltési útmutató

      Az egységes európai közbeszerzési dokumentum a gazdasági szereplő olyan nyilatkozata, amely a hatóságok vagy harmadik felek által kibocsátott igazolásokat helyettesíti előzetes bizonyítékként. A 2014/24/EU irányelv 59. cikkében foglaltak szerint ebben a gazdasági szereplő hivatalosan kinyilvánítja, hogy nincs azon helyzetek egyikében sem, amelyek miatt a gazdasági szereplőket ki kell, illetve ki lehet zárni; hogy megfelel a vonatkozó kiválasztási szempontoknak, és adott esetben megfelel az objektív szabályoknak és kritériumoknak, amelyeket a részvételre felhívandó, alkalmasnak minősített részvételre jelentkezők számának korlátozása céljából határoztak meg. Célja a kizárási és a kiválasztási szempontokhoz kapcsolódó jelentős számú igazolás, illetve egyéb dokumentum benyújtásának kötelezettségéből eredő adminisztratív terhek csökkentése.
      Az egységes európai közbeszerzési dokumentum kitöltése során a gazdasági szereplők feladatát megkönnyítendő a tagállamok útmutatót bocsáthatnak ki az egységes európai közbeszerzési dokumentum használatáról, például jelezve, hogy a nemzeti jog mely rendelkezései relevánsak a III. rész A. szakaszára (1) vonatkozóan, hogy az elismert gazdasági szereplők hivatalos jegyzéke vagy azzal egyenértékű igazolás esetleg nem létezik, vagy ilyet nem bocsátanak ki egy adott tagállamban, vagy pontosítva, hogy mely hivatkozásokat és információkat kell megadni ahhoz, hogy az ajánlatkérő szervek vagy a közszolgáltató ajánlatkérők elektronikusan hozzáférjenek egy adott igazoláshoz.
      Egy adott közbeszerzési eljárás dokumentációjának elkészítése során az ajánlatkérő szerveknek és a közszolgáltató ajánlatkérőknek az eljárást megindító felhívásban, az eljárást megindító felhívásban hivatkozott közbeszerzési dokumentumokban vagy a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban jelezniük kell, hogy mely információkat fogják bekérni a gazdasági szereplőktől, beleértve annak egyértelmű kijelentését, hogy a II. és III. részben meghatározott információt (2) meg kell adni vagy nem kell megadni azon alvállalkozók tekintetében, amelyek kapacitásait a gazdasági szereplő nem veszi igénybe (3). Azáltal is megkönnyíthetik a gazdasági szereplők feladatát, hogy ezt az információt közvetlenül az egységes európai közbeszerzési dokumentum elektronikus változatában jelzik, például az ESPD-szolgáltatás felhasználásával (https://webgate.acceptance.ec.europa.eu/growth/tools-databases/ecertis2/resources/espd/index.html (4)), amelyet a Bizottság szervezeti egységei díjmentesen fognak az ajánlatkérő szervezetek, a közszolgáltató ajánlatkérők, a gazdasági szereplők, az elektronikus szolgáltatók és más érdekelt felek rendelkezésére bocsátani.
      A nyílt eljárások esetében az ajánlat, továbbá meghívásos eljárás, tárgyalásos eljárás, versenypárbeszéd és innovációs partnerség esetében a részvételi kérelem mellett a gazdasági szereplőknek be kell nyújtaniuk a kért információk megadásával kitöltött egységes európai közbeszerzési dokumentumot is. (5) A keretmegállapodásokon alapuló egyes szerződések kivételével az eljárás nyerteséül kiválasztott ajánlattevőnek be kell nyújtania a naprakész igazolásokat és kiegészítő dokumentumokat.
      A tagállamok szabályozhatják, vagy az ajánlatkérő szervekre és a közszolgáltató ajánlatkérőkre hagyhatják annak eldöntését, hogy használják-e az egységes európai közbeszerzési dokumentumot olyan közbeszerzési eljárások részeként is, amelyek nem, vagy nem teljesen tartoznak a 2014/24/EU vagy a 2014/25/EU irányelv hatálya alá, például a vonatkozó értékhatár alatti beszerzéseknél, vagy a szociális és egyéb meghatározott szolgáltatásokra vonatkozó különös szabályok hatálya alá tartozó beszerzéseknél (a továbbiakban: az enyhébb szabályozás) (6). Hasonlóképpen a tagállamok szabályozhatják, vagy az ajánlatkérő szervekre és a közszolgáltató ajánlatkérőkre hagyhatják annak eldöntését, hogy használják-e az egységes európai közbeszerzési dokumentumot koncessziós szerződések odaítélésével kapcsolatban is, attól függetlenül, hogy azok a 2014/23/EU irányelv (7) hatálya alá tartoznak-e.
      Az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő az eljárás során bármikor felkérheti bármelyik ajánlattevőt, hogy nyújtsa be az összes kért igazolást és kiegészítő dokumentumot, vagy azok egy részét, amennyiben ez az eljárás megfelelő lefolytatásához szükséges.
      A gazdasági szereplő kizárható a közbeszerzési eljárásból, vagy ellene a nemzeti jognak megfelelően eljárás indítható, ha az egységes európai közbeszerzési dokumentumban vagy – általánosabban – a kizárási okok fenn nem állásának és a kiválasztási szempontok teljesülésének ellenőrzéséhez szükséges információk szolgáltatása során hamis nyilatkozatot tett, információkat tartott vissza, vagy nem tudja bemutatni a megkívánt kiegészítő dokumentumokat.
      A gazdasági szereplők később is felhasználhatják azt az egységes európai közbeszerzési dokumentumban megadott információt, amelyet egy korábbi közbeszerzési eljárásban már megadtak, amennyiben az információ továbbra is helytálló és releváns. Ennek a legkönnyebb módja, az információ beillesztése az új egységes európai közbeszerzési dokumentumba a megfelelő funkciókkal, amelyek e célra rendelkezésre állnak a fent említett elektronikus ESPD-szolgáltatásban. Természetesen lehetőség lesz az információ ismételt felhasználására a másolás és beillesztés más formáinak segítségével is, például a gazdasági szereplő informatikai berendezésein (PC-n, táblagépen, szerveren …) tárolt információ felhasználásával.
      A 2014/24/EU irányelv 59. cikke (2) bekezdése második albekezdésének megfelelően az egységes európai közbeszerzési dokumentum kizárólag elektronikus formában fog rendelkezésre állni, azonban ez legkésőbb 2018. április 18-ig halasztható (8). Ez azt jelenti, hogy legkésőbb 2018. április 18-ig az egységes európai közbeszerzési dokumentumnak mind elektronikus, mind pedig papíralapú változatai felhasználhatók. Az említett ESPD-szolgáltatás minden esetben lehetővé teszi a gazdasági szereplők számára, hogy elektronikusan töltsék ki az egységes európai közbeszerzési dokumentumukat, lehetővé téve számukra a felkínált lehetőségek minden előnyének kiaknázását (nem utolsósorban az információ újrafelhasználását). Olyan közbeszerzési eljárásoknál, amelyekben az elektronikus kommunikációt elhalasztották (amely legkésőbb 2018. április 18-ig szintén lehetséges), az ESPD-szolgáltatás lehetővé teszi a gazdasági szereplők számára elektronikusan kitöltött egységes európai közbeszerzési dokumentumuk kinyomtatását papíralapú dokumentumként, amelyet azután az elektronikus kommunikációtól eltérő módon eljuttathatnak az ajánlatkérő szervnek vagy a közszolgáltató ajánlatkérőnek (9).
      Az előzőkben említetteknek megfelelően az egységes európai közbeszerzési dokumentumban a gazdasági szereplő hivatalosan kinyilvánítja, hogy a vonatkozó kizárási okok nem állnak fenn, hogy az adott kiválasztási szempontoknak megfelel, valamint kötelezettséget vállal arra, hogy megadja az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő által kért releváns információkat.
      Amennyiben a közbeszerzések részekre vannak bontva, és a kiválasztási szempontok (10) részenként változnak, az egységes európai közbeszerzési dokumentumot mindegyik részre vonatkozóan ki kell tölteni (vagy a részek olyan csoportjára, amelyekre ugyanazon kiválasztási szempontok vonatkoznak).
      A nyilatkozatnak emellett tartalmaznia kell, hogy a kiegészítő iratok (11) kiállításáért melyik hatóság vagy harmadik fél a felelős, továbbá tartalmaznia kell a gazdasági szereplő arra vonatkozó hivatalos nyilatkozatát, hogy kérésre haladéktalanul be tudja mutatni az említett kiegészítő iratokat.
      Az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők dönthetnek úgy, vagy a tagállamok előírhatják (12) számukra, hogy a kiválasztási szempontokról előírt információt egyetlen kérdésre korlátozzák arra vonatkozóan, hogy a gazdasági szereplők megfelelnek-e az előírt kiválasztási szempontoknak, igen vagy nem. Bár ezt további információ és/vagy dokumentáció bekérése követheti, körültekintően el kell kerülni azt, hogy túlzott adminisztratív terheket rójanak a gazdasági szereplőkre azáltal, hogy egy adott közbeszerzési eljárásban minden résztvevőtől szisztematikusan bekérik a tanúsítványokat vagy egyéb igazolásokat, illetve az olyan gyakorlatot, amelynek során megkülönböztető módon azonosítják be azokat a gazdasági szereplőket, amelyektől ilyen dokumentációt kérnek.
      Az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők azon kötelezettsége, hogy az érintett dokumentációt bármely tagállamban közvetlenül a díjmentes nemzeti adatbázishoz történő hozzáféréssel szerezzék be, akkor is fennáll, amikor a kiválasztási szempontokra kezdetben bekért információ az igen vagy nem válaszra szorítkozott. Ha ilyen elektronikus dokumentációt kérnek, akkor a gazdasági szereplők az érintett dokumentáció beszerzéséhez szükséges információt a kiválasztási szempontok ellenőrzésekor fogják megadni az ajánlatkérő szervnek vagy a közszolgáltató ajánlatkérőnek, nem pedig közvetlenül az egységes európai közbeszerzési dokumentumban.
      Amennyiben a szükséges információ (például erkölcsi bizonyítvány) elektronikus úton elérhető az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő számára, a gazdasági szereplő annak érdekében, hogy az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő hozzáférjen ezekhez az információkhoz, közölheti az információ elérési útját (meg kell adnia az adatbázis nevét, internetcímét, a keresett adat nyilvántartási számát stb.). Ennek közlésével a gazdasági szereplő hozzájárul ahhoz, hogy az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő a személyes adatok feldolgozásáról szóló 95/46/EK irányelvet
          (13)
         végrehajtó nemzeti szabályoknak megfelelően hozzáférjen a vonatkozó dokumentumokhoz és különösen egyes különleges adatokat, például bűncselekményekre, büntetőítéletekre vagy biztonsági intézkedésekre vonatkozó adatokat tartalmazó dokumentumokhoz.
      A 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 64. cikkével összhangban az elismert gazdasági szereplők hivatalos jegyzékébe felvett vagy közjogi vagy magánjogi szervezetek által kiállított vonatkozó tanúsítványokkal rendelkező gazdasági szereplő a III–V. részben kért adatok vonatkozásában benyújthatja az ajánlatkérő szervnek vagy a közszolgáltató ajánlatkérőnek a hivatalos jegyzékbe való felvételről az illetékes hatóság által kiadott igazolást, vagy az illetékes tanúsító szervezet által kibocsátott tanúsítványt.
      Azon gazdasági szereplőnek, amely egyedül vesz részt és a kiválasztási szempontok teljesítéséhez nem veszi igénybe más szervezetek kapacitásait, egy egységes európai közbeszerzési dokumentumot kell kitöltenie.
      Azon gazdasági szereplőnek, amely egyedül vesz részt, de a kiválasztási szempontok teljesítéséhez más szervezet vagy szervezetek kapacitásait veszi igénybe, biztosítania kell, hogy az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő a gazdasági szereplő egységes európai közbeszerzési dokumentuma mellett kézhez kapjon egy külön egységes európai közbeszerzési dokumentumot is, amely minden egyes igénybe vett szervezet vonatkozásában tartalmazza a releváns információkat (14).
      Végül, amennyiben a közbeszerzési eljárásban gazdasági szereplők egy csoportja – adott esetben ideiglenes társulás keretében – együttesen vesz részt, a II–V. részben foglalt információk tekintetében minden egyes részt vevő gazdasági szereplőnek külön egységes európai közbeszerzési dokumentumot kell benyújtania.
      Minden olyan esetben, amikor a gazdasági szereplő igazgató, vezető vagy felügyelő testületének egynél több tagja van, illetve e testületek képviseletére, az azokban való döntéshozatalra, vagy annak kontrolljára vonatkozó jogkörrel egynél több személy rendelkezik, lehetséges, hogy mindegyiküknek alá kell írnia ugyanazon egységes európai közbeszerzési dokumentumot a nemzeti szabályoktól függően, beleértve az adatvédelemre vonatkozó szabályokat.
      Az egységes európai közbeszerzési dokumentum aláírását (aláírásait) illetően felhívjuk a figyelmet, hogy az egységes európai közbeszerzési dokumentumon előfordulhat, hogy nem szükséges aláírás, amennyiben az egységes európai közbeszerzési dokumentumot egy dokumentum csomag részeként küldik el, amelynek hitelességét és sértetlenségét a küldés módjánál megkövetelt aláírás(ok) biztosítja (biztosítják) (15).
      Olyan közbeszerzési eljárásoknál, amelyekben az eljárást megindító felhívást az Európai Unió Hivatalos Lapjában tették közzé, az I. részben előírt információ automatikusan megjelenik, feltéve, hogy a fent említett elektronikus ESPD-szolgáltatást használják az egységes európai közbeszerzési dokumentum létrehozásához és kitöltéséhez.

         Ha az eljárást megindító felhívás nem jelent meg az EU Hivatalos Lapjában, akkor az ajánlatkérő szervnek vagy a közszolgáltató ajánlatkérőnek kell kitöltenie az információt, amely lehetővé teszi a közbeszerzési eljárás egyértelmű azonosítását. Az egységes európai közbeszerzési dokumentum minden szakaszában az összes egyéb információt a gazdasági szereplőnek kell kitöltenie.
      Az egységes európai közbeszerzési dokumentum a következő részekből és szakaszokból áll:

                  —

                     I. rész: A közbeszerzési eljárásra és az ajánlatkérő szervre vagy a közszolgáltató ajánlatkérőre vonatkozó információk

                  —

                     II. rész: A gazdasági szereplőre vonatkozó információk

                  —

                     III. rész: Kizárási okok:

                              —

                                 A: Büntetőeljárásban hozott ítéletekkel kapcsolatos okok (a 2014/24/EU irányelv 57. cikkének (1) bekezdése értelmében alkalmazásuk kötelező. A 2014/25/EU irányelv 80. cikkének (1) bekezdése értelmében alkalmazásuk az ajánlatkérő szervek számára is kötelező, míg azok a közszolgáltató ajánlatkérők, amelyek nem ajánlatkérő szervek, dönthetnek úgy, hogy alkalmazzák ezeket a kizárási szempontokat).

                              —

                                 B: Adófizetési vagy a társadalombiztosítási járulék fizetésére vonatkozó kötelezettség megszegésével kapcsolatos okok (jogerős és kötelező határozat esetén alkalmazásuk a 2014/24/EU irányelv 57. cikkének (2) bekezdése értelmében kötelező. Ugyanilyen feltételekkel alkalmazásuk az ajánlatkérő szervek számára is kötelező a 2014/25/EU irányelv 80. cikkének (1) bekezdése értelmében, míg azok a közszolgáltató ajánlatkérők, amelyek nem ajánlatkérő szervek, dönthetnek úgy, hogy alkalmazzák ezeket a kizárási okokat). Felhívjuk a figyelmet arra, hogy egyes tagállamok nemzeti joga nem jogerős és kötelező határozatok esetén is kötelezővé teheti alkalmazásukat.).

                              —

                                 C: Fizetésképtelenséggel, összeférhetetlenséggel vagy szakmai kötelességszegéssel kapcsolatos okok (lásd a 2014/24/EU 57. cikkének (4) bekezdését) (olyan esetek, amelyekben a gazdasági szereplők kizárhatók; tagállamuk kötelezővé teheti ezen okok alkalmazását az ajánlatkérő szervek számára. A 2014/25/EU irányelv 80. cikkének (1) bekezdése alapján minden közszolgáltató ajánlatkérő, függetlenül attól, hogy ajánlatkérő szerv-e, eldöntheti, hogy alkalmazza-e ezeket a kizárási okokat, vagy tagállamuk előírhatja számukra ezek alkalmazását).

                              —

                                 D: Egyéb, adott esetben az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő tagállamának nemzeti jogszabályaiban előírt kizárási okok

                  —

                     IV. rész: Kiválasztási szempontok
                      (16):

                              —

                                 α: Az összes kiválasztási szempont általános jelzése

                              —

                                 A: Alkalmasság

                              —

                                 B: Gazdasági és pénzügyi helyzet

                              —

                                 C: Technikai és szakmai alkalmasság

                              —

                                 D: Minőségbiztosítási rendszerek és környezetvédelmi vezetési szabványok
                                  (17)
                                  (18)

                  —

                     V. rész: Az alkalmasnak minősített részvételre jelentkezők számának csökkentése
                      (19)

                  —

                     VI. rész: Záró nyilatkozat

         (1)  Például hogy annak a gazdasági szereplőnek, akit elítéltek a nemzeti büntető törvénykönyv x, y és z cikke alapján, erről nyilatkoznia kell a bűnszervezetben vagy pénzmosásban való részvételért kapott ítélettel kapcsolatos információ kitöltése során …

         (2)  Kizárási okokra vonatkozó információ.

         (3)  Lásd a 2014/24/EU irányelv 71. cikke (5) bekezdésének harmadik albekezdését, és a 2014/25/EU irányelv 88. cikke (5) bekezdésének harmadik albekezdését

         (4)  Ez a fejlesztés alatt álló előzetes verzió linkje. Amikor rendelkezésre áll a teljes kész verzió, annak linkje kerül feltüntetésre, vagy egyéb módon elérhető lesz.

         (5)  Összetettebb a helyzet a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárások tekintetében, amelyekről a 2014/24/EU irányelv 32. cikke és a 2014/25/EU irányelv 50. cikke rendelkezik, mivel e rendelkezések igen eltérő valós helyzetekre vonatkoznak.
      Egységes európai közbeszerzési dokumentum bekérése szükségtelen adminisztratív terhet jelentene, vagy egyéb tekintetben nem lenne helyénvaló 1) ahol csak egy, előre meghatározott résztvevő lehetséges (a két irányelvet tekintve, a 2014/24/EU irányelv 32. cikke (2) bekezdésének b) pontja, (3) bekezdésének b) és d) pontja, valamint (5) bekezdése, illetve a 2014/25/EU irányelv 50. cikkének c), e), f) és i) pontja), és 2) a sürgősségi helyzetből adódóan (a 2014/24/EU irányelv 32. cikke (2) bekezdésének c) pontja, illetve a 2014/25/EU irányelv 50. cikkének d) és h) pontja) vagy árutőzsdén jegyzett és vásárolt áruk esetében az ügylet egyéni sajátosságai miatt (a 2014/24/EU irányelv 32. cikke (3) bekezdésének c) pontja és a 2014/25/EU irányelv 50. cikkének g) pontja).
      Másrészt az egységes európai közbeszerzési dokumentum teljes körűen szerepet játszana és azt be kellene kérni a fennmaradó esetekben, amelyekre az jellemző, hogy egynél több a lehetséges résztvevő, nincs sürgősségi helyzet, és az ügylethez nem kötődnek egyéni sajátosságok; ez érvényesül a 2014/24/EU irányelv 32. cikke (2) bekezdésének a) pontja, (3) bekezdésének a) pontja és (4) bekezdése, valamint a 2014/25/EU irányelv 50. cikkének a), b) és j) pontja tekintetében.

         (6)  A 2014/24/EU irányelv 74–77. cikke, és a 2014/25/EU irányelv 91–94. cikke.

         (7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. február 26-i 2014/23/EU irányelve a koncessziós szerződésekről (HL L 94., 2014.3.28., 1. o.).

         (8)  Lásd a 2014/24/EU irányelv 90. cikkének (3) bekezdését.

         (9)  Pdf fájlként is el tudják készíteni egységes európai közbeszerzési dokumentumukat, amely elektronikus úton mellékletként elküldhető. Ahhoz, hogy a gazdasági szereplők a későbbiekben újra fel tudják használni az információt, a kitöltött egységes európai közbeszerzési dokumentumot megfelelő elektronikus formában kell elmenteniük (mint pl..xml).

         (10)  Ez az eset lehetséges a legkisebb előírt árbevételnél, amelyet ilyen esetekben az egyes részek legnagyobb becsült értékének függvényében kell megállapítani.

         (11)  Kivéve, ha az ajánlatkérő szervek vagy a közszolgáltató ajánlatkérők jelezték, hogy a követelmények teljesítéséről az első alkalommal elegendő az általános információ („igen”/„nem”). Erről a lehetőségről a további magyarázatot lásd lent.

         (12)  Az ilyen előírások lehetnek általános jellegűek, vagy szorítkozhatnak csak bizonyos helyzetekre, pl. csak nyílt eljárásoknál, vagy kétszakaszos eljárásoknál csak akkor, amikor minden részvételre jelentkezőt felhívnak a részvételre.

         (13)  Az Európai Parlament és a Tanács 1995. október 24-i 95/46/EK irányelve a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.).

         (14)  Lásd a II. rész C. szakaszát.

         (15)  Például, ha az ajánlatot és az azt kísérő egységes európai közbeszerzési dokumentumot nyílt eljárásban olyan e-mail útján küldik el, amely a szükséges típusú elektronikus aláírással van ellátva, akkor előfordulhat, hogy az egységes európai közbeszerzési dokumentumon további aláírás(ok) nem szükséges(ek). Az is lehetséges, hogy az egységes európai közbeszerzési dokumentumon elektronikus aláírás sem szükséges, amennyiben az egységes európai közbeszerzési dokumentum elektronikus közbeszerzési platformba van illesztve, és a platform használatához elektronikus hitelesítésre van szükség.

         (16)  A 2014/25/EU irányelv 80. cikkének (2) bekezdése alapján a közszolgáltató ajánlatkérők – függetlenül attól, hogy ajánlatkérő szervek-e – eldönthetik, hogy alkalmazzák-e a 2014/24/EU irányelv 58. cikkében előírt kiválasztási szempontokat (IV. rész, A., B. és C. szakasz).

         (17)  A 2014/25/EU irányelv nem írja elő kifejezetten a közszolgáltató ajánlatkérők számára az egységes európai közbeszerzési dokumentum alkalmazását minőségbiztosítási rendszerek és környezetvédelmi vezetési szabványok tekintetében (IV. rész, D. szakasz), azonban ezt gyakorlati okoknál fogva lehetővé kell tenni, mivel a 2014/24/EU irányelv 62. cikke és a 2014/25/EU irányelv 81. cikke lényegében ugyanaz.

         (18)  A 2014/25/EU irányelv 77. cikkének (2) bekezdése és 78. cikkének (1) bekezdése értelmében a közszolgáltató ajánlatkérőknek objektív szabályok és szempontok alapján kell kiválasztaniuk a résztvevőket. A fent leírtak szerint ezek bizonyos esetekben lehetnek a 2014/24/EU irányelvben előírt szempontok, vagy lényegileg azonos rendelkezéseket foglalhatnak magukba (lásd a 16. lábjegyzetet). Az objektív szabályok és szempontok azonban szintén vonatkozhatnak egy adott közszolgáltató ajánlatkérőre vagy egy adott közbeszerzési eljárásra. Az ilyen esetekhez azonban nem alkalmazható az egységes formanyomtatvány.

         (19)  A 2014/25/EU irányelv nem írja elő kifejezetten a közszolgáltató ajánlatkérők számára az egységes európai közbeszerzési dokumentum alkalmazását az alkalmasnak minősített részvételre jelentkezők számának csökkentése tekintetében (V. rész), azonban ezt gyakorlati okoknál fogva lehetővé kell tenni, mivel a 2014/24/EU irányelv 65. cikke és a 2014/25/EU irányelv 78. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy e részvevők számának bármilyen csökkentését objektív és megkülönböztetésmentes szempontok vagy szabályok alapján kell végezni.

      2. MELLÉKLET

         AZ EGYSÉGES EURÓPAI KÖZBESZERZÉSI DOKUMENTUM FORMANYOMTATVÁNYA

         I. rész: A közbeszerzési eljárásra és az ajánlatkérő szervre vagy a közszolgáltató ajánlatkérőre vonatkozó információk

         II. rész: A gazdasági szereplőre vonatkozó információk

         III. rész: Kizárási okok

         IV. rész: Kiválasztási szempontok

         V. rész: Az alkalmasnak minősített részvételre jelentkezők számának csökkentése

         VI. rész: Záró nyilatkozat


title: A Bizottság 1057/2011/EU végrehajtási rendelete ( 2011. október 20. ) a tojáságazatban alkalmazandó export-visszatérítések megállapításáról

text:
               21.10.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 276/33

         A BIZOTTSÁG 1057/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2011. október 20.)
   a tojáságazatban alkalmazandó export-visszatérítések megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 164. cikke (2) bekezdésére és 170. cikkére, összefüggésben 4. cikkével,
   mivel:

               (1)

               Az 1234/2007/EK rendelet 162. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelet I. mellékletének XIX. részében említett termékek világpiaci ára és uniós piaci ára közötti különbséget export-visszatérítés révén ki lehet egyenlíteni.

               (2)

               A tojáságazat jelenlegi piaci helyzetére való tekintettel indokolt export-visszatérítéseket megállapítani az 1234/2007/EK rendelet 162., 163., 164., 167. és 169. cikkében meghatározott szabályokkal és egyes kritériumokkal összhangban.

               (3)

               Az 1234/2007/EK rendelet 164. cikkének (1) bekezdése szerint a visszatérítés mértéke a rendeltetési helytől függően változhat, különösen amennyiben ezt a világpiaci helyzet, egyes piacok sajátos követelményei vagy a Szerződés 300. cikkével összhangban kötött megállapodásokból eredő kötelezettségek szükségessé teszik.

               (4)

               Visszatérítés csak olyan termékek esetében nyújtható, amelyeknek az Unión belüli szabad mozgása megengedett, és amelyek megfelelnek az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (2) és az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3) előírt követelményeknek, valamint az 1234/2007/EK rendelet XIV. mellékletének A. pontjában előírt jelölési előírásoknak.

               (5)

               A visszatérítés jelenleg alkalmazandó mértékét a 710/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) állapította meg. Mivel a visszatérítés mértékét indokolt megváltoztatni, az említett rendeletet hatályon kívül kell helyezni.

               (6)

               A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   1.   Az 1234/2007/EK rendelet 164. cikkében foglaltaknak megfelelően export-visszatérítést kell nyújtani az e rendelet mellékletében meghatározott termékekre az ugyanott meghatározott összegek erejéig, az e cikk (2) bekezdésében előírt feltételek mellett.
   2.   Az (1) bekezdés alapján visszatérítésben részesíthető termékeknek meg kell felelniük a 852/2004/EK és a 853/2004/EK rendelet vonatkozó előírásainak, elsősorban pedig az engedélyezett létesítményben való előállítás követelményének, és a 853/2004/EK rendelet II. mellékletének I. szakasza szerinti, valamint az 1234/2007/EK rendelet XIV. mellékletének A. pontjában meghatározott jelölési előírásoknak.
   2. cikk
   A 710/2011/EU végrehajtási rendelet hatályát veszti.
   3. cikk
   Ez a rendelet 2011. október 21-én lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2011. október 20-án.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,
         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 139., 2004.4.30., 1. o.

      (3)  HL L 139., 2004.4.30., 55. o.

      (4)  HL L 190., 2011.7.21., 61. o.

      MELLÉKLET

         Export-visszatérítések a tojáságazatban 2011. október 21-től

                  Termékkód

                  Rendeltetési hely

                  Mértékegység

                  A visszatérítés összege

                  0407 00 11 9000

                  A02

                  EUR/100 db

                  0,00

                  0407 00 19 9000

                  A02

                  EUR/100 db

                  0,00

                  0407 00 30 9000

                  E09

                  EUR/100 kg

                  0,00

                  E10

                  EUR/100 kg

                  19,00

                  E19

                  EUR/100 kg

                  0,00

                  0408 11 80 9100

                  A03

                  EUR/100 kg

                  63,00

                  0408 19 81 9100

                  A03

                  EUR/100 kg

                  20,00

                  0408 19 89 9100

                  A03

                  EUR/100 kg

                  20,00

                  0408 91 80 9100

                  A03

                  EUR/100 kg

                  23,50

                  0408 99 80 9100

                  A03

                  EUR/100 kg

                  5,90

                     N.B.: A termékkódok és az „A” sorozatú rendeltetésihely-kódok a 3846/87/EGK rendeletben (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.).
                  A többi rendeltetési hely meghatározása a következő:

                              E09

                              :

                              Kuvait, Bahrein, Omán, Katar, Egyesült Arab Emirátusok, Jemen, Hongkong SAR, Oroszország, Törökország.

                              E10

                              :

                              Dél-Korea, Japán, Malajzia, Thaiföld, Taivan, Fülöp-szigetek.

                              E19

                              :

                              minden rendeltetési hely, kivéve Svájc valamint az E09 és E10 alá tartozó rendeltetési helyek.


title: A Bizottság 777/2012/EU végrehajtási rendelete ( 2012. augusztus 27. ) a Libériával szembeni további korlátozó intézkedésekről szóló 872/2004/EK tanácsi rendelet módosításáról

text:
               28.8.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 231/9

         A BIZOTTSÁG 777/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2012. augusztus 27.)
   a Libériával szembeni további korlátozó intézkedésekről szóló 872/2004/EK tanácsi rendelet módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a Libériával szembeni további korlátozó intézkedésekről szóló, 2004. április 29-i 872/2004/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke a) pontjára,
   mivel:

               (1)

               A 827/2004/EK rendelet I. melléklete felsorolja azokat a természetes és jogi személyeket, testületeket és szervezeteket, melyeket érint a pénzeszközök és gazdasági erőforrások rendelet miatti befagyasztása.

               (2)

               2012. július 3-án, 10-én és 20-án az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának a Libériáról szóló 1521. (2003) számú határozat alapján létrehozott Szankcióbizottsága úgy határozott, hogy módosítja azon személyek, csoportok és jogalanyok listáját, amelyekre vonatkozóan a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell. Az I. mellékletet tehát ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 872/2004/EK rendelet I. melléklete az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint módosul.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.
      Kelt Brüsszelben, 2012. augusztus 27-én.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,

            a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat vezetője

      (1)  HL L 162., 2004.4.30., 32. o.

      I. MELLÉKLET
      A 872/2004/EK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:
      Az alábbi természetes személyeket el kell hagyni:

                  (1)

                  „Leonyid Yukhimovich Minin (alias a) Blavstein; b) Blyuvshtein; c) Blyafshtein; d) Bluvshtein; e) Blyufshtein; f) Vladamir Abramovich Kerler; g) Vladimir Abramovich Kerler; h) Vladimir Abramovich Popilo-Veski i) Vladimir Abramovich Popiloveski, j) Vladimir Abramovich Popela, k) Vladimir Abramovich Popelo, l) Wulf Breslan, m) Igor Osols). Születési dátum: a) 1947.12.14.; b) 1946.10.18. Születési hely: Odessza, SZSZSZR (ma Ukrajna). Izraeli állampolgár (hamisított). Német útleveleken (Minin névre szóló) útlevelei száma: a) 5280007248D; b) 18106739D. Izraeli útleveleinek száma: a) 6019832 (érvényes: 1994.11.6–1999.11.5-ig); b) 9001689 (érvényes: 1997.1.23–2002.1.22-ig); c) 90109052 (kibocsátották: 1997.11.26-án). Orosz útlevelének száma: KI0861177. Bolíviai útlevele száma: 65118. Görög útlevele: nincsenek adatok. Egyéb információ: az Exotic Tropical Timber Enterprises tulajdonosa.”

                  (2)

                  „Valeriy Naydo (alias Valerii Naido). Címe: c/o CET Aviation, P.O. Box 932-20C, Ajman, Egyesült Arab Emirátusok. Születési ideje: 1957.8.10. Állampolgársága: Ukrajna. Útlevélszáma: a) AC251295 (Ukrajna); b) KC024178 (Ukrajna). Egyéb információ: a) pilóta; b) az Air Pass (Pietersburg Aviation Services and Systems) egyik igazgatója; c) a CET Aviation ügyvezető igazgatója.”

                  (3)

                  „Edwin M., Snowe jr. Lakcíme: Elwa Road, Monrovia, Libéria. Születési ideje: 1970.2.11. Születési helye: Mano River, Grand Cape Mount, Libéria. Állampolgársága: libériai. Útlevélszáma: a) OR/0056672-01, b) D/005072, c) D005640 (diplomataútlevél) d) D-00172 (ECOWAS-DPL útlevél, érvényes 2008.8.7–2010.7.6.). Egyéb információ: képviselő, a libériai képviselőház tagja. A Liberian Petroleum and Refining Corporation (LPRC) ügyvezető igazgatója. A 6. cikk b) pontjában említett meghatározás időpontja: 2004.9.10.”

                  (4)

                  „Agnes Reeves Taylor (alias Agnes Reeves-Taylor). Születési ideje: 1965.9.27. Állampolgársága: libériai. Egyéb információ: a) Charles Taylor korábbi elnök elvált felesége; b) A Nemzetközi Tengerészeti Szervezet korábbi állandó libériai képviselője; A libériai kormány korábbi magas rangú tagja; c) Jelenleg az Egyesült Királyságban tartózkodik.”

                  (5)

                  „Tupee Enid Taylor. Születési idő: a) 1960.12.17.; b) 1962.12.17. Útlevélszáma: a) L014670 (libériai útlevél, érvényes 2009.12.28.–2014.12.28.), b) D/002216 (libériai diplomataútlevél, érvényes 2007.10.17.–2009.10.17.). Egyéb információ: a korábbi elnök, Charles Taylor elvált felesége.”

                  (6)

                  „Jewell Howard Taylor (alias Howard Taylor). Születési ideje: 1963.1.17. Libériai diplomata-útlevél: a) D/003835-04 (érvényes 2004.6.4.–2006.6.3.); b) D/00536307. Egyéb információ: a korábbi elnök, Charles Taylor felesége.”

                  (7)

                  „Myrtle Francelle Gibson. Születési idő: 1952.11.3. Egyéb információ: korábbi szenátor, Charles Taylor korábbi libériai elnök tanácsadója.”

                  (8)

                  „Martin George. Egyéb információk: a) Libéria korábbi, Nigéria Szövetségi Köztársasághoz akkreditált nagykövete; b) Charles Taylor korábbi elnök üzlettársa, akivel jelenleg is kapcsolatban áll; c) állítólag pénzeszközöket biztosított Charles Taylor korábbi elnöknek. A 6. cikk b) pontjában említett megjelölés időpontja: 2005.6.9.”

                  (9)

                  „Cyril A. Allen. Születési idő: 1952.7.26. Egyéb információ: a Nemzeti Hazafias Párt korábbi elnöke.”

                  (10)

                  „Randolph Cooper (alias Randolf Cooper). Születési idő: 1950.10.28. Egyéb információ: a Robertsfield nemzetközi repülőtér korábbi vezérigazgatója.”

                  (11)

                  „Idősebb Reginald B. Goodridge (alias Goodrich). Születési idő: 1952.11.11. Egyéb információ: korábbi kultusz-, információs és idegenforgalmi miniszter.”

                  (12)

                  „Emmanuel (II) Shaw. Születési idő: a) 1956.7.26.; b) 1946.7.26. Egyéb információ: A Lonestar légitársaság igazgatója. Kapcsolatban a Lone Start Communications Cooperations-zel.”


title: A Bizottság 967/2011/EU végrehajtási rendelete ( 2011. szeptember 28. ) a cukorágazat egyes termékeire a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó, a 867/2010/EU rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

text:
               29.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 253/14

         A BIZOTTSÁG 967/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2011. szeptember 28.)
   a cukorágazat egyes termékeire a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó, a 867/2010/EU rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),
   tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára,
   mivel:

               (1)

               A 867/2010/EU bizottsági rendelet (3) a 2010/11-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 959/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) módosította.

               (2)

               A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó irányadó áraknak és kiegészítő vámoknak a 867/2010/EU rendelettel rögzített összege e rendelet melléklete szerint módosul.
   2. cikk
   Ez a rendelet 2011. szeptember 29-én lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2011. szeptember 28-án.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

      (3)  HL L 259., 2010.10.1., 3. o.

      (4)  HL L 249., 2011.9.27., 10. o.

      MELLÉKLET

         A fehér cukor, a nyerscukor és az 1702 90 95 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő importvámok 2011. szeptember 29-től alkalmazandó módosított összegei

                  (EUR)

                  KN-kód

                  Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

                  Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

                  1701 11 10 (1)

                  45,50

                  0,00

                  1701 11 90 (1)

                  45,50

                  1,25

                  1701 12 10 (1)

                  45,50

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  45,50

                  0,96

                  1701 91 00 (2)

                  47,04

                  3,36

                  1701 99 10 (2)

                  47,04

                  0,23

                  1701 99 90 (2)

                  47,04

                  0,23

                  1702 90 95 (3)

                  0,47

                  0,23

         (1)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének III. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

         (2)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

         (3)  1 %-os szacharóztartalomra megállapítva.