title: A Bizottság (EU) 2015/2012 végrehajtási rendelete (2015. november 11.) a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően a többlettőke-követelmények előírására, kiszámítására és megszüntetésére irányuló határozatokkal kapcsolatos eljárások tekintetében végrehajtás-technikai standardok megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               12.11.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 295/5

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2012 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. november 11.)
   a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően a többlettőke-követelmények előírására, kiszámítására és megszüntetésére irányuló határozatokkal kapcsolatos eljárások tekintetében végrehajtás-technikai standardok megállapításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló, 2009. november 25-i 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) (Szolvencia II.) és különösen annak 37. cikke (8) bekezdésének harmadik albekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2009/138/EK irányelv lehetőséget biztosít a felügyeleti hatóságoknak arra, hogy egy biztosító vagy viszontbiztosító számára többlettőke-követelményt írjanak elő. Szükséges a többlettőke-követelmények előírására, kiszámítására és megszüntetésére irányuló határozatokkal kapcsolatos eljárások megállapítása.

               (2)

               Annak érdekében, hogy a biztosító vagy viszontbiztosító a többlettőke-követelmény előírására vonatkozó határozat meghozatala előtt a többlettőke-követelmény szükségességét esetleg enyhítő vagy megkérdőjelező információkat és indoklást adhasson, a felügyeleti hatóságnak helyénvaló lehetőséget biztosítania a biztosító vagy viszontbiztosító számára a többlettőke-követelmény előírásával szembeni indokok benyújtására.

               (3)

               A biztosító vagy viszontbiztosító és a felügyeleti hatóság együttműködése elengedhetetlen a többlettőke-követelmény mint felügyeleti intézkedés eredményességének biztosítása szempontjából. Ahhoz, hogy a felügyeleti hatóság a többlettőke-követelményt pontos és naprakész információkra alapozhassa, a biztosítónak vagy viszontbiztosítónak a felügyeleti hatóság kérésére ki kell számítania a többlettőke-követelményt.

               (4)

               Annak érdekében, hogy a biztosító vagy viszontbiztosító orvosolni tudja a többlettőke-követelmény előírásához vezető hiányosságokat, szükséges részletesen meghatározni a többlettőke-követelmény előírására vonatkozó határozat tartalmát.

               (5)

               A felügyeleti hatóság és a biztosító vagy viszontbiztosító nem hagyatkozhat kizárólag a többlettőke-követelmény éves felülvizsgálatára, hanem proaktívan nyomon kell követniük a többlettőke-követelmény előírásához vezető körülményeket, hogy meghozhassák a megfelelő intézkedéseket. E célból a biztosítónak vagy viszontbiztosítónak a többlettőke-követelmény előírásához vezető hiányosságok orvoslása terén elért haladásról szóló jelentést kell benyújtania a felügyeleti hatóságnak. Rendelkezni kell továbbá a többlettőke-követelményt előíró határozat felülvizsgálatára vonatkozó eljárásról is, amely akkor válik szükségessé, ha lényeges változás következik be a többlettőke-követelmény előírásához vezető körülményekben.

               (6)

               Ez a rendelet az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság által a Bizottságnak benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeteken alapul.

               (7)

               Az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 37. cikkével összhangban létrehozott biztosítási és viszontbiztosítási érdekképviseleti csoport véleményét,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A többlettőke-követelmény előírását megelőző értesítés
   (1)   A felügyeleti hatóság értesíti az érintett biztosítót vagy viszontbiztosítót a többlettőke-követelmény előírására irányuló szándékáról és a többlettőke-követelmény előírásának indokairól.
   (2)   A felügyeleti hatóság megállapítja a határidőt, amelyen belül a biztosítónak vagy viszontbiztosítónak válaszolnia kell az (1) bekezdésben említett értesítésre. A felügyeleti hatóság a határozat meghozatala előtt figyelembe vesz a biztosító vagy viszontbiztosító által benyújtott minden információt.
   2. cikk
   A többlettőke-követelmény kiszámítása
   Ha a felügyeleti hatóság azt kéri, a biztosító vagy viszontbiztosító a felügyeleti hatóság által meghatározott előírásoknak megfelelően kiszámítja a többlettőke-követelményt.
   3. cikk
   Információnyújtás
   (1)   A felügyeleti hatóság kérheti a biztosítótól vagy viszontbiztosítótól, hogy a felügyeleti hatóság által meghatározott határidőn belül nyújtson be a többlettőke-követelmény előírására irányuló határozathozatalhoz szükséges információkat.
   (2)   Az (1) bekezdésben említett határidő megállapításakor a felügyeleti hatóság különös figyelmet fordít a szerződőket és kedvezményezetteket esetleg érintő káros hatások valószínűségére és súlyosságára.
   (3)   A biztosító vagy viszontbiztosító azonnal értesíti a felügyeleti hatóságot, ha nem tudja betartani az (1) bekezdésben említett határidőt.
   4. cikk
   A többlettőke-követelmény előírására irányuló határozat
   (1)   A felügyeleti hatóság írásban értesíti a biztosítót vagy viszontbiztosítót a többlettőke-követelmény előírására vonatkozó határozatáról.
   (2)   A felügyeleti hatóság határozatának kellően részletesnek kell lennie ahhoz, hogy a biztosító vagy viszontbiztosító megértse, milyen intézkedéseket kell megtennie vagy milyen hiányosságokat kell orvosolnia a többlettőke-követelmény megszüntetése érdekében.
   (3)   A (2) bekezdésben említett határozatnak a következőket kell magában foglalnia:

               a)

               a többlettőke-követelmény előírásának indokai;

               b)

               a többlettőke-követelmény kiszámításának módszere és a többlettőke-követelmény összege;

               c)

               az időpont, amelytől a többlettőke-követelmény alkalmazandó;

               d)

               adott esetben a határidő, ameddig a biztosítónak vagy viszontbiztosítónak orvosolnia kell a többlettőke-követelmény előírásához vezető hiányosságokat;

               e)

               adott esetben az 5. cikknek megfelelően benyújtandó, az elért haladásról szóló jelentések tartalma és gyakorisága.

         5. cikk
   Az elért haladásról szóló jelentés
   A 2009/138/EK irányelv 37. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjában meghatározott esetekben a felügyeleti hatóság kérésére a biztosító vagy viszontbiztosító tájékoztatja a felügyeleti hatóságot a többlettőke-követelmény előírásához vezető hiányosságok orvoslása terén általa elért haladásról, és arról, hogy e célból milyen intézkedéseket hozott.
   6. cikk
   A többlettőke-követelmény felülvizsgálata
   (1)   A felügyeleti hatóság felülvizsgálja az előírt többlettőke-követelményt, ha lényeges változás következik be a többlettőke-követelmény előírásához vezető körülményekben.
   (2)   Az előírt többlettőke-követelmény felülvizsgálatát követően a felügyeleti hatóság fenntartja, módosítja vagy megszünteti a többlettőke-követelményt.
   7. cikk
   A többlettőke-követelmény fenntartása, módosítása vagy megszüntetése
   Annak mérlegelésekor, hogy fenntartsa, módosítsa vagy megszüntesse a többlettőke-követelményt, a felügyeleti hatóság figyelembe veszi a következőket:

               a)

               a biztosító vagy viszontbiztosító által a többlettőke-követelmény előírására és kiszámítására irányuló eljárás során benyújtott információk;

               b)

               a felügyeleti hatóság által a felügyeleti felülvizsgálati folyamat során és minden azt követő felügyeleti tevékenység során szerzett információ;

               c)

               az adott esetben a felügyeleti hatóság által az 5. cikknek megfelelően kért, elért haladásról szóló jelentésben szereplő információk;

               d)

               bármely más releváns információ, amely a többlettőke-követelmény előírásához vezető körülmények lényeges változására utal.

         8. cikk
   A többlettőke-követelmény módosítására vagy megszüntetésére irányuló határozat
   (1)   A felügyeleti hatóság haladéktalanul, írásban értesíti a biztosítót vagy viszontbiztosítót a többlettőke-követelmény módosítására vagy megszüntetésére irányuló határozatáról és e határozat hatálybalépésének napjáról.
   (2)   Ha a felügyeleti hatóság a többlettőke-követelmény módosítása mellett dönt, új határozatot kell elfogadnia a 4. cikk (2) és (3) bekezdésével összhangban.
   9. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. november 11-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 335., 2009.12.17., 1. o.

      (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1094/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) létrehozásáról, valamint a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/79/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 48. o.).


title: A Bizottság 1376/2011/EU végrehajtási rendelete ( 2011. december 20. ) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Mongeta del Ganxet [OEM])

text:
               23.12.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 343/14

         A BIZOTTSÁG 1376/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2011. december 20.)
   egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Mongeta del Ganxet [OEM])
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Spanyolország kérelmét (2) a „Mongeta del Ganxet” elnevezés bejegyzésére.

               (2)

               A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2011. december 20-án.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,
         Dacian CIOLOȘ

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

      (2)  HL C 124., 2011.4.27., 16. o.

      MELLÉKLET
      A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

         1.6. osztály.   Gyümölcs-, zöldség- és gabonafélék, nyersen vagy feldolgozva

      SPANYOLORSZÁG
      Mongeta del Ganxet (OEM)


title: A Bizottság (EU) 2016/1186 végrehajtási rendelete (2016. július 20.) az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 249. alkalommal történő módosításáról

text:
               21.7.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 196/44

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1186 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. július 20.)
   az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 249. alkalommal történő módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló, 2002. május 27-i 881/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjára és 7a. cikkének (5) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

               (2)

               2016. július 15-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának (ENSZ BT) szankcióbizottsága úgy határozott, hogy egy természetes személyt töröl az azon személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó jegyzékéből, amelyekre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell. A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

               (3)

               Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek haladéktalanul hatályba kell lépnie,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 881/2002/EK rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. július 20-án.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

            a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat vezetője

      (1)  HL L 139., 2002.5.29., 9. o.

      MELLÉKLET
      A 881/2002/EK rendelet I. mellékletében a „Természetes személyek” részben az alábbi bejegyzést el kell hagyni:

         „Aschraf Al-Dagma (más néven: Aschraf Al Dagma). Címe: Németország. Születési ideje: 1969.4.28. Születési helye: a) Abasan, Gázai övezet, Palesztin Területek; b) Kannyouiz, Palesztin Területek. Állampolgársága: rendezetlen/palesztin származású. Egyéb információ: a) a németországi Landratsamt Altenburger Land (Altenburgi Tartományi Közigazgatási Hivatal) által menekült jogállású személy részére 2000.4.30-án kibocsátott úti okmány; b) kapcsolatban áll Ismail Abdallah Sbaitan Shalabival, Djamel Moustfával és Mohamed Abu Dhess-szel. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2003.9.23.”


title: A Bizottság 228/2012/EU végrehajtási rendelete ( 2012. március 15. ) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               16.3.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 77/10

         A BIZOTTSÁG 228/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2012. március 15.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2), és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2012. március 15-én.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,
         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET
      Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  IL

                  51,1

                  JO

                  68,6

                  MA

                  57,8

                  TN

                  84,0

                  TR

                  97,9

                  ZZ

                  71,9

                  0707 00 05

                  JO

                  225,1

                  TR

                  174,9

                  ZZ

                  200,0

                  0709 91 00

                  EG

                  91,5

                  ZZ

                  91,5

                  0709 93 10

                  MA

                  64,2

                  TR

                  121,7

                  ZZ

                  93,0

                  0805 10 20

                  EG

                  53,0

                  IL

                  75,6

                  MA

                  65,8

                  TN

                  76,9

                  TR

                  62,9

                  ZZ

                  66,8

                  0805 50 10

                  EG

                  69,0

                  MA

                  69,1

                  TR

                  56,0

                  ZZ

                  64,7

                  0808 10 80

                  AR

                  89,5

                  BR

                  88,4

                  CA

                  119,9

                  CL

                  104,1

                  CN

                  115,1

                  MK

                  33,9

                  US

                  159,8

                  ZZ

                  101,5

                  0808 30 90

                  AR

                  95,3

                  CL

                  127,3

                  CN

                  47,7

                  ZA

                  91,4

                  ZZ

                  90,4

         (1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Bizottság 701/2013/EU végrehajtási rendelete ( 2013. július 11. ) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (East Kent Goldings [OEM])

text:
               24.7.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 199/1

         A BIZOTTSÁG 701/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2013. július 11.)
   egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (East Kent Goldings [OEM])
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1151/2012/EU rendelet hatályon kívül helyezte és felváltotta a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletet (2).

               (2)

               Az 510/2006/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában az Egyesült Királyság kérelmét (3) az „East Kent Goldings” elnevezés bejegyzésére.

               (3)

               A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az „East Kent Goldings” elnevezést be kell jegyezni,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2013. július 11-én.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,
         Dacian CIOLOȘ

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

      (2)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

      (3)  HL C 285., 2012.9.21., 14. o.

      MELLÉKLET
      A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

         1.8. osztály:   A Szerződés I. mellékletében felsorolt egyéb termékek (fűszerek stb.)

      EGYESÜLT KIRÁLYSÁG
      East Kent Goldings (OEM)


title: A Tanács 270/2010/EU Végrehajtási rendelete ( 2010. március 29. ) a többek között a Kínai Népköztársaságból származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 452/2007/EK rendelet módosításáról

text:
               31.3.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 84/13

         A TANÁCS 270/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2010. március 29.)
   a többek között a Kínai Népköztársaságból származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 452/2007/EK rendelet módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,
   mivel:
   1.   AZ ELJÁRÁS

   1.1.   Hatályos intézkedések

               (1)

               A 452/2007/EK rendelettel (2) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: a KNK) származó vasalódeszkák behozatalára. Az intézkedések 38,1 %-os értékvámot határoznak meg, kivéve öt, külön említett vállalatot, amelyekre egyedi vámtételek vonatkoznak.

         1.2.   Felülvizsgálati kérelem

               (2)

               2008-ban az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint a Bizottsághoz részleges időközi felülvizsgálatra vonatkozó kérelem érkezett (a továbbiakban: időközi felülvizsgálat). A kérelmet, mely a dömping hatályának kivizsgálására korlátozódott, egy kínai exportáló gyártó, név szerint a Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd. (Guangzhou) (a továbbiakban: a Power Team vagy a kérelmező) nyújtotta be. A kérelmező esetében alkalmazandó végleges dömpingellenes vám jelenleg 36,5 %.

               (3)

               Kérelemében a kérelmező azt állította, hogy az intézkedéshez vezető körülmények megváltoztak, és ezek a változások tartósnak bizonyulnak. A kérelmező prima facie bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy a dömping ellensúlyozásához nincs többé szükség az intézkedés jelenlegi mértékű fenntartására.

               (4)

               A kérelmező elsősorban azt állította, hogy jelenleg már piacgazdasági feltételek szerint működik, vagyis teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott kritériumokat. A kérelmező ezért azt állítja, hogy a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján kellene kiszámítani. Az említett rendes érték és az Európai Unióba irányuló exportárak összehasonlítása azt mutatta, hogy a dömpingkülönbözet lényegesen alacsonyabbnak tűnik, mint az intézkedés jelenlegi szintje.

               (5)

               Ennélfogva a kérelmező álláspontja értelmében a dömping ellensúlyozása érdekében nincs szükség arra, hogy a korábban megállapított dömping szintjének alapján megállapított vámintézkedések a jelenlegi szinten fennmaradjanak.

         1.3.   A felülvizsgálat megindítása

               (6)

               Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság úgy döntött, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, melynek hatályát a kérelmező vonatkozásában a dömping kivizsgálására korlátozta (3).

         1.4.   Érintett termék és hasonló termék

               (7)

               A jelenlegi felülvizsgálat által érintett termék ugyanaz, mint abban a vizsgálatban volt, amely a hatályban lévő intézkedések elrendeléséhez vezetett (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat), azaz a jelenleg az ex 3924 90 00 (4), ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 és az ex 8516 90 00 KN-kód alá tartozó és a Kínai Népköztársaságból származó, állványra rögzített vagy állvány nélküli vasalódeszka, aktív gőzelszívással és/vagy fűtéssel és/vagy fújófunkcióval ellátott felülettel vagy anélkül, beleértve az ujjafát és az alaptartozékokat, vagyis a lábakat, a huzatot és a vasalórácsot is.

               (8)

               A Kínában gyártott és az ottani belföldi piacon értékesített, illetve az Unióba exportált termék, valamint az (analóg országként alkalmazott) Ukrajnában gyártott és értékesített termék ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, és felhasználása is azonos, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek.

         1.5.   Az érintett felek

               (9)

               A Bizottság hivatalosan értesítette az uniós gazdasági ágazat képviselőjét, a kérelmezőt és az exportáló ország képviselőit a felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk írásbeli ismertetésére és meghallgatáson való részvételre.

               (10)

               A Bizottság a kérelmezőnek a piacgazdasági elbánás (a továbbiakban: MET) iránti kérelemhez igénylőlapot és kérdőívet küldött, és a választ az e célból meghatározott határidőn belül megkapta. A Bizottság összegyűjtött és ellenőrzött minden olyan információt, melyet a dömping megállapításához szükségesnek tartott, valamint ellenőrző látogatást tett a kérelmező telephelyén.

         1.6.   A felülvizsgálati időszak

               (11)

               A dömpingre vonatkozó vizsgálat a 2008. január 1-je és 2008. december 31-e közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) vonatkozott. Emlékeztetni kell arra, hogy az intézkedések elrendeléséhez vezető eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka 2005. január 1-jétől2005. december 31-ig tartott (a továbbiakban: az eredeti vizsgálati időszak).

         2.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

   2.1.   Piacgazdasági elbánás

               (12)

               Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerint a KNK-ból származó behozatallal kapcsolatos dömpingellenes vizsgálatok során – azon gyártók esetében, amelyekről megállapították, hogy eleget tesznek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt kritériumoknak, vagyis ahol beigazolódik, hogy a hasonló termék gyártása és értékesítése tekintetében piacgazdasági feltételek érvényesülnek – a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (1)–(6) bekezdésének megfelelően kell meghatározni. Ezek a követelmények a következőképpen foglalhatók össze:

                           —

                           az üzleti döntések a piac jelzéseire adott válaszok jelentősebb állami beavatkozás nélkül, a költségek pedig a piaci értéket tükrözik,

                           —

                           a cégek egyetlen átlátható könyvelést vezetnek, melyen a nemzetközi számviteli standardoknak (IAS) megfelelően független könyvvizsgálatot végeznek, és melyet minden területen alkalmaznak,

                           —

                           nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős torzulások,

                           —

                           a csődre és tulajdonra vonatkozó jogszabályok stabilitást és jogbiztonságot garantálnak,

                           —

                           a valutaátváltás piaci árfolyamon történik.

               (13)

               A kérelmező az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerint piacgazdasági elbánást kért, és felkérték, hogy töltse ki a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványt.

               (14)

               A vizsgálat megállapította, hogy a főbb ráfordítások költségeit tekintve a kérelmező nem felel meg az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése c) pontjának első francia bekezdésében említett, a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kritériumnak (1. kritérium). Megállapítást nyert, hogy az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakát követően, azaz 2005 után a kínai állam exportkorlátozásokat rendelt el több acéltermékre, köztük a vasalódeszkák gyártásához szükséges fő nyersanyagokra, azaz az acéllemezekre, acélcsövekre és acélhuzalokra vonatkozóan. Megjegyzendő, hogy e nyersanyagok költsége az összes nyersanyagköltség jelentős részét teszi ki. Az exportadók kivetése következtében csökkent az exportösztönzés, ez a hazai piacon rendelkezésre álló mennyiség növekedésével járt, ami viszont alacsonyabb árakat eredményezett. Az is megállapítást nyert továbbá, hogy több támogatási rendszer is a kínai acélgyártók rendelkezésére állt (5), emellett pedig számos acélgyártó nyilvánosan hozzáférhető számlái is azt támasztják alá, hogy a kínai állam aktívan támogatja a kínai acélágazat fejlődését.

               (15)

               Ennek következtében a Kínai Népköztársaságban a belföldi acélárak a felülvizsgálati időszakban jóval alacsonyabbak voltak más, jelentős világpiacok árainál, nevezetesen az észak-amerikai és az észak-európai acéláraknál (6), és ez az árkülönbség nem magyarázható az acélgyártásban tapasztalható bármiféle versenyelőnnyel.

               (16)

               Az iratokból az is kiderül továbbá, hogy a kérelmező profitált a mesterségesen alacsony és torzított acélárakból, mivel nyersanyagait a kínai belföldi piacon vásárolta.

               (17)

               Ezért arra a következtetésre jutottak, hogy a Power Team főbb ráfordításai nem tükrözik alapvetően a piaci értékeket. Következésképpen megállapították, hogy a kérelmező nem tudta bebizonyítani, hogy teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt kritériumokat, és ezért nem részesülhet piacgazdasági elbánásban.

               (18)

               A kérelmező, az exportáló ország és az uniós gazdasági ágazat lehetőséget kapott, hogy kifejtsék a fenti megállapításokkal kapcsolatos észrevételeiket. A kérelmezőtől és az uniós gazdasági ágazattól is érkeztek észrevételek.

               (19)

               A kérelmező három fő érvet hozott fel a megadott határidőn belül. Először is azt állította, hogy a Power Team nyersanyagárai továbbra is megfelelnek a belföldi áraknak, és hogy ez a megállapítás az eredeti vizsgálat során elegendő volt az 1. kritérium teljesítéséhez. A vállalat ennélfogva úgy tekinti, hogy a kínai belföldi árak összehasonlítása más nemzetközi acélpiacok áraival az alaprendelet 11. cikke (9) bekezdésének megsértését jelenti. Ezzel összefüggésben a vállalat vitatta azt is, hogy az észak-európai és észak-amerikai acélpiaci árak, amelyekkel az összehasonlítást végezték, jelen esetben relevánsak volnának. A kérelmező azt állította, hogy más nemzetközi piaci árak is léteznek – például a török exportárak –, amelyek alacsonyabbak a KNK belföldi árainál.

               (20)

               Az eredeti vizsgálatban a kérelmező valóban teljesítette az 1. kritériumot, a 2. kritériumot azonban nem. A Bizottság álláspontja szerint ugyanakkor nem sértették meg az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdését, mivel a módszer annak megítélésére, hogy egy vállalat piacgazdasági feltételek szerint működik-e vagy sem, és különösen, hogy teljesíti-e az 1. kritériumot, semmit sem változott. Mindkét vizsgálat – vagyis az eredeti vizsgálat és a felülvizsgálat – során azt vizsgálták, hogy a nyersanyagárak tükrözik-e a piaci értékeket. Mindkét vizsgálat során megvizsgálták a belföldi acélárakat, azonban az eredeti vizsgálatban nem volt egyéb olyan jelentős tényező, amely látszólag hatással lett volna a nyersanyagárakra. Ezért a módszer nem változott, csupán a megállapítások voltak eltérőek.

               (21)

               A felülvizsgálat során kiderült, hogy az eredeti vizsgálati időszakot követően, vagyis 2006 óta a körülmények megváltoztak, mivel a kínai állam több intézkedéssel is gátolta az acéllemezek, acélcsövek és acélhuzalok kivitelét azáltal, hogy exportadót vezetett be, és megszüntette az exportra vonatkozó héa visszatérítését. A korábban említett támogatási rendszerekkel együtt mindez torzítóan hatott a kínai belföldi acélárakra, mivel az ottani árak és az észak-amerikai, valamint észak-európai belföldi árak közötti árkülönbség jelentősen, közel 30 %-ra nőtt. A kérelmező a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokról szóló tájékoztatást követően nem vitatta az árkülönbséget.

               (22)

               A kérelmező azon érvelését illetően, miszerint nem csupán az észak-amerikai és észak-európai belföldi acélárak tekinthetők az egyetlen, nemzetközi szempontból releváns áraknak, megjegyzendő, hogy azért választották ki mindkét acélpiacot az árak összehasonlításához, mert ezeken a piacokon jelentős az acélfogyasztás, és mindkettő több aktív gyártóval is rendelkező, versenyképes piacnak számít. Ennek alapján ésszerűen feltételezni lehetett, hogy az ottani belföldi árak a versenyképes piaci árakat tekintve reprezentatívak. Továbbá azt az állítást, hogy a török exportárak alacsonyabbak a kínai belföldi áraknál, eddig nem támasztották alá, vagyis a határidőn belül nem szolgáltattak konkrét adatokat az adott árakra vonatkozóan. Ezenkívül arról sem szolgáltak magyarázattal, hogy a török exportárak – a török exportpiacnak az észak-amerikai és az észak-európai piachoz mért relatív kis méretét tekintve – miért számítanának relevánsabbak.

               (23)

               A vállalat másodsorban azt állította, hogy az uniós jogszabály alkalmazásakor megkülönböztetés éri, mivel számos egyéb korábbi esetben, amikor az acél főbb ráfordításnak számított, volt néhány kínai vállalat, amely megfelelt az 1. kritériumnak. Az esetek mindegyikét megvizsgálták, és megállapították, hogy az érintett vállalatok egyikét sem részesítették piacgazdasági elbánásban, mivel az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt kritériumok közül legalább egynek nem feleltek meg. Így a hatékony adminisztráció érdekében ezért már nem volt szükség az 1. kritériumnak való megfelelés részletes kivizsgálására, mivel egyértelmű volt, hogy a vállalat egy másik feltételt nem teljesített. Az említett korábbi esetekben a Bizottság mindenesetre soha nem jutott arra a következtetésre, hogy a kínai belföldi acélpiacon nem állnak fenn torzulások, hanem ezekben az esetekben sokkal inkább megtagadta a piacgazdasági elbánást, amennyiben valamely nyersanyag tekintetében torzulásokat állapított meg (7).

               (24)

               Végezetül a kérelmező érvelésében azt állította, hogy a rendes érték kiigazítása a piacgazdasági elbánás megtagadásánál megfelelőbb lenne. A rendes érték kiigazítása ugyanakkor nem lenne helyénvaló, mivel a piacgazdasági elbánásban való részesítés feltételei között szerepel, hogy a főbb ráfordításoknak tükrözniük kell a piaci értékeket. Amennyiben nem tükrözik, annak inkább az a következménye, hogy megtagadják a piacgazdasági elbánást, a rendes értéket pedig egy analóg ország rendes értékével helyettesítik, főként ha a nyersanyagok a ráfordítások költségeinek olyan jelentős részét teszik ki.

               (25)

               Végezetül a Bizottság megállapítja, hogy a Power Team által felhozott érvek egyike sem volt meggyőző, és nem eredményezte a megállapítások átértékelését.

               (26)

               Az uniós gazdasági ágazat rámutatott arra, hogy a kínai állam nagy mértékben beavatkozott az acéliparba, ezért az EU és az Egyesült Államok a probléma megoldása céljából már WTO-konzultációkat kérelmezett.

               (27)

               A fentiek alapján a vizsgálat megállapításait és a következtetést, mely szerint a Power Team nem részesülhet piacgazdasági elbánásban, megerősítették.

               (28)

               Miután az érintett feleket tájékoztatták azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján ajánlást kívántak tenni az 452/2007/EK rendelet módosítására, a kérelmező további észrevételeket nyújtott be az eredményekhez.

               (29)

               A kérelmező elsősorban azt az érvét ismételte meg, hogy főbb ráfordításai tükrözik a kínai piaci értékeket, és hogy a kínai árak nagyjából megfelelnek más nemzetközi piaci áraknak. A kérelmező elismerte ugyan, hogy 2008-ban a KNK-ban a fő ráfordítások árai kevésbé emelkedtek, mint a nemzetközi acélpiacokon, azt állította azonban, hogy ez nem az ártorzításoknak tudható be; a kínai belföldi piac alacsony árai sokkal inkább egyéb, puszta kereskedelmi tényezőkre vezethetők vissza. A kérelmező utalt a termelés 2008. évi növekedésére, és kifejtette, hogy a KNK-ban gyártott legtöbb acéltermék exportjára kivetett, meglévő dömpingellenes vagy kiegyenlítő vámok arra késztették a kínai gyártókat, hogy csökkentsék belföldi piaci áraikat.

               (30)

               Megjegyzendő, hogy a kérelmező által az árra vonatkozóan benyújtott további információk azt a megállapítást támasztották alá, miszerint 2008-ban a vasalódeszkák gyártásához szükséges fő nyersanyagok átlagban jelentősen olcsóbbak voltak a kínai belföldi piacon, mint más jelentős világpiacokon.

               (31)

               Ami a kérelmező azon érvelését illeti, hogy az árkülönbség pusztán kereskedelmi tényezőkre, azaz a megnövekedett kínai termelésre vezethető vissza, megjegyzendő, hogy ez az érv nem volt kellően megalapozott, különösen az állítólagos termelésnövekedés és a keresleti oldal helyzete közötti lehetséges összefüggés tekintetében. Ugyanakkor a kérelmező által felhozott érv is – vagyis hogy a KNK-ból származó számos termék exportjára kiegyenlítő vámok vannak érvényben – azt bizonyítja, hogy a kínai acélgyártók valóban támogatásokban részesültek.

               (32)

               Ennélfogva a kérelmező azon érvelése, hogy a KNK acélpiaca nem torzul, fenntarthatatlan, és végérvényesen megállapítható, hogy a piacgazdasági elbánás meghatározását nem kell felülvizsgálni, valamint hogy a Power Teamnek nem kell megadni a piacgazdasági elbánást.

         2.2.   Egyéni elbánás

               (33)

               Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint vám megállapítása esetén az említett cikk hatálya alá tartozó országokra adott esetben az egész országra kiterjedő vámot vetnek ki, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy teljesítik az egyéni elbánásnak az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi kritériumát. Ezek a kritériumok a következőképpen foglalhatók össze:

                           —

                           ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalatról vagy közös vállalatról van szó, az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget;

                           —

                           az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg;

                           —

                           a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van, és be kell bizonyítani, hogy a vállalat kellőképpen független az állami beavatkozástól;

                           —

                           az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik;

                           —

                           az állami beavatkozás nem olyan mértékű, hogy lehetővé tenné az intézkedések kijátszását abban az esetben, ha az egyes exportőrökre különböző vámtételeket alkalmaznak.

               (34)

               A kérelmező a piacgazdasági elbánás iránti kérelem mellett egyéni elbánást is igényelt arra az esetre, ha nem kapna piacgazdasági elbánást.

               (35)

               A vizsgálat bebizonyította, hogy a kérelmező az összes fenti kritériumot teljesítette, ebből következően a Power Teamnek meg kell adni az egyéni elbánást.

         2.3.   Rendes érték

               (36)

               Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint a nem piacgazdaságú országokból származó behozatal esetében – amennyiben a piacgazdasági elbánás nem adható meg – az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjában meghatározott országok tekintetében a rendes értéket egy analóg országra jellemző ár vagy számtanilag képzett érték alapján kell megállapítani.

               (37)

               A vizsgálat megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy ismét Törökországot – melyet már az eredeti vizsgálat során is analóg országként alkalmaztak – kívánja megfelelő analóg országként kiválasztani a KNK-ra vonatkozó rendes érték megállapításához, azonban ebben az időközi felülvizsgálatban egyetlen török gyártó sem működött együtt. Ugyanakkor egy ukrán exportáló gyártó, amelyet egy párhuzamosan zajló, másik időközi felülvizsgálat keretében vizsgáltak, együttműködött. Az érdekelt feleket tájékoztatták erről, és nem érkezetek Ukrajna analóg országként való alkalmazását kifogásoló észrevételek.

               (38)

               Miután láthatóan semmi ok nem volt arra, hogy ne Ukrajnát válasszák ki analóg országként, és különösen tekintettel arra, hogy nem volt más, harmadik országbeli gyártó, amely együttműködött volna, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint, azaz az analóg ország együttműködő gyártójától kapott ellenőrzött információk alapján állapították meg.

               (39)

               Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően megállapították, hogy az együttműködő gyártó által a hasonló termékből belföldön lebonyolított értékesítési mennyiség a kérelmezőnek az EU-ba történő exportértékesítéséhez képest reprezentatív volt. Ezenkívül az összehasonlítható belföldi értékesítéseket (szükség szerint a különböző fizikai jellemzők figyelembevétele érdekében kiigazítva) valamennyi exportált terméktípus esetében reprezentatívnak tekintették, mivel az eladott mennyiség az EU-ba irányuló teljes exportértékesítések legalább 5 %-át elérte.

               (40)

               A Bizottság ezt követően azt vizsgálta meg, hogy az analóg ország belföldi piacán reprezentatív mennyiségben értékesített vasalódeszka mindegyik típusának értékesítése rendes kereskedelmi forgalomban történtnek tekinthető-e. E célból meghatározta a szóban forgó vasalódeszka-típusok független fogyasztók számára történő nyereséges értékesítésének arányát.

               (41)

               A belföldi értékesítési ügyletek akkor tekinthetők nyereségesnek, ha a meghatározott terméktípus egységára megegyezik a gyártási költségekkel vagy meghaladja azokat. Ezért a Bizottság meghatározta a vizsgálati időszak alatt az analóg ország belföldi piacán értékesített mindegyik típus gyártási költségét.

               (42)

               Ha egy adott terméktípus teljes értékesítési mennyiségének több mint 80 %-át a számított termelési költséggel azonos vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesítették, és ha az említett típus súlyozott átlagára megegyezett a termelési költséggel vagy meghaladta azt, akkor a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg. Ez az ár az adott típusból a vizsgálati időszak során történt teljes belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként lett kiszámítva függetlenül attól, hogy az értékesítés nyereséges volt-e.

               (43)

               Amennyiben egy terméktípus nyereséges értékesítése az adott típus teljes értékesítési volumenének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy amennyiben az adott típus súlyozott átlagára a termelési költség alatt volt, a rendes érték a tényleges belföldi áron alapult, amelyet a kizárólag az adott típusból történt nyereséges értékesítés súlyozott átlagaként számítottak ki.

               (44)

               Tájékoztatását követően a kérelmező megjegyezte, hogy olyan esetekben, amikor a nyereséges értékesítések egy adott terméktípus teljes értékesítési mennyiségének kevesebb mint 10 %-át teszik ki, rendszerint számtanilag képzett rendes értéket kellene alkalmazni.

               (45)

               E tekintetben megjegyzendő, hogy a nyereséges értékesítések aránya e vizsgálat során soha nem volt 10 %-nál kevesebb. Ezenkívül már megszűnt az a gyakorlat, mely szerint hasonló körülmények között automatikusan rendes értéket állapítanak meg.

         2.4.   Exportár

               (46)

               Az érintett terméket valamennyi esetben KNK-beli független kereskedőkön keresztül exportként értékesítették uniós független fogyasztók számára; az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően állapították meg, azaz a termék EU-ba történő exportértékesítésekor ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján.

               (47)

               A tájékoztatást követően a kérelmező azt állította, hogy az exportárat a kínai független kereskedő által az uniós független fogyasztónak felszámított eladási ár alapján kellene megállapítani, nem pedig – mint ahogyan az megtörtént – annak, a termékért fizetett vagy fizetendő árnak az alapján, amelyet a Power Team exportra történő értékesítésekor a KNK-beli független kereskedőknek felszámol. Ez a megközelítés ugyanakkor nem felelne meg az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének, mely előírja, hogy exportra értékesített áruk esetében az exportárat az első független fogyasztó számára történő értékesítés alapján kell megállapítani. Következésképpen ezt az állítást elutasították.

         2.5.   Összehasonlítás

               (48)

               A rendes érték és az exportár összehasonlítása a gyártelepi árak alapján történt. A rendes érték és az exportárak tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek állítólag és bizonyítottan is befolyásolták az árakat, valamint azok összehasonlíthatóságát. Ennek alapján – megfelelő és indokolt esetben – kiigazították a fizikai jellemzőkben, a fuvarozási, biztosítási, valamint a kezelési és hitelköltségekben mutatkozó különbségeket. Mivel az exportárat kizárólag a kínai kereskedők számára – exportértékesítésre szánt – történő belföldi értékesítések alapján állapították meg, nem volt indokolt az eltérő adózás miatti kiigazítás, mivel a rendes értéket a hasonló adózási rendszerrel rendelkező analóg országban is a belföldi értékesítések alapján állapították meg. A rendes értéket és az exportárat is tehát héa nélkül számították ki.

               (49)

               A tájékoztatást követően a kérelmező megjegyezte, hogy a terméktípusok csoportosítása (ami valóban összehasonlítási céllal történt) bizonyos kétségeket vet fel az árak összehasonlításának helytállóságát illetően.

               (50)

               E tekintetben megjegyzendő, hogy a terméktípusok csoportosítása e vizsgálat során ugyanúgy történt, mint az eredeti vizsgálatban, és ezt szükségesnek tartották annak érdekében, hogy az árukat, amelyeket a Power Team exportként értékesített, az Unióba jobban össze lehessen hasonlítani az analóg ország belföldi piacán értékesített árukkal. Megjegyzendő továbbá az is, hogy a kérelmező ezen állítását nem támasztotta alá részletesebben, különösen arra vonatkozóan, hogy a csoportosítás, ahogyan történt (és amit a kérelmezőnek szánt külön tájékoztatásban elmagyaráztak) miért ne lenne megfelelő. Következésképpen ezt az állítást elutasították.

         2.6.   Dömpingkülönbözet

               (51)

               Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően árutípusonként összehasonlították a súlyozott átlaggal számított rendes értéket az érintett termék megfelelő típusa exportárának súlyozott átlagával. Ez az összehasonlítás alátámasztotta a dömping meglétét.

               (52)

               A Power Team esetében megállapított dömpingkülönbözet – a nettó, uniós határparitáson kiszámított ár százalékában kifejezve – 39,6 %.

         3.   A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE

               (53)

               Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően megvizsgálták azt is, hogy a megváltozott körülmények indokoltan tartósnak tekinthetők-e.

               (54)

               E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálat során a kérelmezőtől megtagadták a piacgazdasági elbánásban való részesítést, mert számviteli gyakorlatában szabálytalanságokat állapítottak meg. A felülvizsgálat során arra a következtetésre jutottak, hogy a Power Team teljesíti ezt a kritériumot. A fentiekből ugyanakkor kitűnik, hogy a főbb ráfordítások költségeit tekintve a kérelmező nem felel meg az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése c) pontjának első francia bekezdésében említett, a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kritériumnak. Ebből következően a piacgazdasági elbánás tekintetében a kérelmező körülményei nem változtak meg.

               (55)

               A vizsgálat során begyűjtött és ellenőrzött adatok (azaz a kérelmezőnek az EU-ba irányuló egyedi exportárai és Ukrajna mint hasonló ország esetében megállapított rendes érték) ugyanakkor magasabb dömpingkülönbözetet eredményeztek. Ez a változás jelentősnek tekintendő, így az intézkedések jelenlegi szintű további alkalmazása már nem lenne elegendő a dömping ellensúlyozásához.

         4.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

               (56)

               E felülvizsgálat eredményei alapján helyénvalónak tűnik a Power Teamtől származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vámot 39,6 %-ra módosítani.

               (57)

               Ami a maradványvámot illeti, emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálat során csekély volt az együttműködés. Az együtt nem működő vállalatokra ezért a vámot olyan szinten állapították meg, amely megfelel a legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező exportáló gyártó legnagyobb mennyiségben értékesített terméktípusai dömpingkülönbözete súlyozott átlagának. Ugyanezen módszert alkalmazva, valamint a kérelmező vonatkozó adatainak figyelembevételével a maradványvámot 42,3 %-ra kell módosítani.

               (58)

               Az érdekelt feleket tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és szempontokról, melyek alapján a 452/2007/EK rendelet módosítására irányuló javaslat szándéka megfogalmazódott, továbbá lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásos észrevételeket figyelembe vették, és adott esetben a végleges megállapításokat azoknak megfelelően módosították,

         ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
   1. cikk
   A 452/2007/EK rendelet a következőképpen módosul:

               —

               Az 1. cikk (2) bekezdésében található táblázatban a Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou gyártóra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

                           Ország

                           Gyártó

                           Vámtétel (%)

                           Kiegészítő TARIC-kód

                           Kínai Népköz-társaság

                           Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou

                           39,6

                           A783

               —

               Az 1. cikk (2) bekezdésében található táblázatban a KNK-beli összes többi vállalatra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

                           Ország

                           Gyártó

                           Vámtétel (%)

                           Kiegészítő TARIC-kód

                           Kínai Népköz-társaság

                           Az összes többi vállalat

                           42,3

                           A999

         2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2010. március 29.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. ESPINOSA

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  HL L 109., 2007.4.26., 12. o.

      (3)  HL C 3., 2009.1.8., 14. o. („Értesítés vizsgálat megindításáról”).

      (4)  A kód változását (a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben említett 3924 90 90 helyett 3924 90 00) a 2010. január 1-jétől alkalmazandó új Kombinált Nómenklatúra eredményezte (lásd a 948/2009/EK rendeletet, HL L 287., 2009.10.31., 1. o.).

      (5)  Például: „Money for Metal: A detailed Examination of Chinese Government Subsidies to its Steel Industry”, Wiley Rein LLP, 2007. július; „China Government Subsidies Survey”, Anne Stevenson- Yang, 2007. február; „Shedding Light on Energy Subsidies in China: An Analysis of China's Steel Industry from 2000-2007”, Usha C.V. Haley; „China's Specialty Steel Subsidies: Massive, Pervasive and Illegal”, the Specialty Steel Industry of North America; „The China Syndrome: How Subsidies and Government Intervention Created the World's Largest Steel Industry”, Wiley Rein & Fielding LLP, 2006. július és „The State-Business Nexus in China’s Steel Industry – Chinese Market Distortions in Domestic and International Perspective”, Prof. Dr. Markus Taube & Dr. Christian Schmidkonz of THINK!DESK China Research & Consulting, 2009. február.25.

      (6)  Forrás: Steel Business Briefing: átlagárak 2005-ben és 2008-ban.

      (7)  Lásd a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2009. január 26-i 91/2009/EK tanácsi rendeletet (HL L 29., 2009.1.31., 1. o.) és a többek között a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2009. április 7-i 287/2009/EK bizottsági rendeletet (HL L 94., 2009.4.8., 17. o.).


title: A Bizottság 123/2013/EU végrehajtási rendelete ( 2013. február 12. ) az al-Kaida hálózattal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 186. alkalommal történő módosításáról

text:
               13.2.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 42/18

         A BIZOTTSÁG 123/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2013. február 12.)
   az al-Kaida hálózattal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 186. alkalommal történő módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az al-Kaida hálózattal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló, 2002. május 27-i 881/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjára és 7a. cikkének (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

               (2)

               2013. február 5-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy egy természetes személyt felvesz az azon személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó jegyzékére, amelyekre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell.

               (3)

               A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

               (4)

               Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek haladéktalanul hatályba kell lépnie,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 881/2002/EK rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2013. február 12-én.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,

            a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat vezetője

      (1)  HL L 139., 2002.5.29., 9. o.

      MELLÉKLET
      A 881/2002/EK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:
      A „Természetes személyek” rész a következő bejegyzéssel egészül ki:

         „Djamel Akkacha (más néven a) Yahia Abou el Hoummam; b) Yahia Abou el Hammam). Születési ideje: 1978.5.9. Születési helye: Rouiba, Algír, Algéria. Állampolgársága: algériai. Címe: Mali. Egyéb információ: apja neve: Slimane. Anyja neve: Akrouf Khadidja. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2013.2.5.”


title: A Bizottság (EU) 2015/2273 végrehajtási rendelete (2015. december 7.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               8.12.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 322/42

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2273 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. december 7.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. december 7-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET

         Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  MA

                  84,5

                  TR

                  83,5

                  ZZ

                  84,0

                  0707 00 05

                  MA

                  95,7

                  TR

                  155,0

                  ZZ

                  125,4

                  0709 93 10

                  MA

                  67,5

                  TR

                  150,7

                  ZZ

                  109,1

                  0805 10 20

                  MA

                  83,9

                  TR

                  59,6

                  UY

                  52,1

                  ZA

                  79,5

                  ZZ

                  68,8

                  0805 20 10

                  MA

                  72,8

                  ZZ

                  72,8

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  TR

                  89,1

                  ZA

                  96,8

                  ZZ

                  93,0

                  0805 50 10

                  TR

                  113,3

                  ZZ

                  113,3

                  0808 10 80

                  AU

                  155,4

                  CL

                  87,9

                  NZ

                  213,1

                  US

                  120,1

                  ZA

                  149,3

                  ZZ

                  145,2

                  0808 30 90

                  CN

                  80,5

                  TR

                  143,4

                  ZZ

                  112,0

         (1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Bizottság 1345/2014/EU végrehajtási rendelete ( 2014. december 17. ) a Horvátországban cukorból, izoglükózból és gyümölcscukorból felhalmozott többletmennyiségek meghatározásáról

text:
               18.12.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 363/80

         A BIZOTTSÁG 1345/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2014. december 17.)
   a Horvátországban cukorból, izoglükózból és gyümölcscukorból felhalmozott többletmennyiségek meghatározásáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel Horvátország csatlakozási szerződésére,
   tekintettel Horvátország csatlakozási okmányára,
   tekintettel a Horvátország csatlakozására tekintettel a cukorágazatra vonatkozó átmeneti intézkedések megállapításáról szóló, 2013. február 25-i 170/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Annak érdekében, hogy Horvátország 2013. július 1-jei csatlakozását követően ne keletkezzen zavar az Unió piacán a cukorágazatban, a 170/2013/EU végrehajtási rendelet II. fejezetének 2. szakasza megállapítja az akár feldolgozatlan állapotú, akár feldolgozott termékben lévő cukor, valamint az izoglükóz és a gyümölcscukor azon mennyiségének meghatározására és eltávolítására vonatkozó szabályokat, amely 2013. július 1-jén meghaladta a rendes átvihető készletnek tekintett mennyiséget (a továbbiakban: „többletmennyiségek”). A 170/2013/EU végrehajtási rendelet 9. cikke előírja, hogy a többletmennyiséggel megegyező cukor- vagy izoglükóz-mennyiségeket Horvátország költségére ki kell vonni a piacról.

               (2)

               Ezenkívül a 170/2013/EU végrehajtási rendelet II. fejezetének 2. szakasza értelmében a Bizottságnak legkésőbb 2014. december 31-ig meg kell határoznia a többletmennyiségeket.

               (3)

               A többletmennyiségek meghatározása érdekében a 170/2013/EU végrehajtási rendelet 13. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy Horvátországnak közölnie kell a Bizottsággal minden lényeges, az előállított mennyiségre, a fogyasztott mennyiségre, a készletekre, a kivitelre és behozatalra vonatkozó információt, valamint a többletmennyiségek azonosítására szolgáló rendszerre vonatkozó információkat. Ezek alapján a Bizottságnak meg kell határoznia a többletmennyiségeket, összehasonlítva a 2012. július 1-jétől2013. június 30-ig tartó időszakban és az azt megelőző három évben a horvát cukorpiac helyzetét. A 170/2013/EU végrehajtási rendelet 7. cikke (2) bekezdésének c) pontja értelmében figyelembe kell venni továbbá a készletek kialakulásában szerepet játszó egyedi körülményeket. Horvátország javaslata értelmében megfelelően figyelembe kell venni az országban a fogyasztás és a készletek terén tapasztalható növekedést, valamint az Unióban jellemző tendenciákat.

               (4)

               A Horvátország által közölt információk alapján e módszert követve kell megállapítani a cukorból felhalmozott többletmennyiségeket.

               (5)

               Az izoglükóz és a gyümölcscukor többletmennyiségének meghatározásához ugyanezt a módszert alkalmazták. Ennek fényében nincs szükség a gyümölcscukorból és izoglükózból felhalmozott többletmennyiségek megállapítására.

               (6)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   37 138 tonna az a cukormennyiség, amely 2013. július 1-jén meghaladja a rendes átvihető készletnek tekintett mennyiséget, és amelyet a 170/2013/EU végrehajtási rendelet 9. cikkének megfelelően Horvátország költségére ki kell vonni az uniós piacról.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2014. december 17-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 55., 2013.2.27., 1. o.


title: A Bizottság (EU) 2015/1090 végrehajtási rendelete (2015. július 6.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               7.7.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 176/38

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1090 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. július 6.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. július 6-án.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET

         Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  AL

                  20,6

                  MA

                  149,4

                  MK

                  73,7

                  ZZ

                  81,2

                  0709 93 10

                  TR

                  117,8

                  ZZ

                  117,8

                  0805 50 10

                  AR

                  108,6

                  BO

                  144,3

                  UY

                  135,9

                  ZA

                  138,2

                  ZZ

                  131,8

                  0808 10 80

                  AR

                  114,8

                  BR

                  103,0

                  CL

                  130,3

                  NZ

                  155,0

                  US

                  117,1

                  ZA

                  125,9

                  ZZ

                  124,4

                  0808 30 90

                  AR

                  117,6

                  CL

                  134,8

                  NZ

                  235,1

                  ZA

                  113,5

                  ZZ

                  150,3

                  0809 10 00

                  IL

                  315,1

                  TR

                  245,3

                  ZZ

                  280,2

                  0809 29 00

                  TR

                  267,3

                  ZZ

                  267,3

                  0809 30 10, 0809 30 90

                  CL

                  181,4

                  ZZ

                  181,4

                  0809 40 05

                  CL

                  126,8

                  IL

                  241,9

                  ZZ

                  184,4

         (1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Bizottság (EU) 2015/392 végrehajtási rendelete ( 2015. március 9. ) a Kínai Népköztársaságból származó triklór-izocianursav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1389/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet új exportőr tekintetében történő felülvizsgálatának megszüntetéséről, az exportőrtől származó behozatalra vonatkozó vám ismételt kivetéséről, valamint az e behozatalra vonatkozó nyilvántartásba vételi kötelezettség megszüntetéséről

text:
               10.3.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 65/18

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/392 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. március 9.)
   a Kínai Népköztársaságból származó triklór-izocianursav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1389/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet új exportőr tekintetében történő felülvizsgálatának megszüntetéséről, az exportőrtől származó behozatalra vonatkozó vám ismételt kivetéséről, valamint az e behozatalra vonatkozó nyilvántartásba vételi kötelezettség megszüntetéséről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (4) bekezdésére,
   mivel:
   1.   Hatályos intézkedések

               (1)

               2005 októberében a Tanács az 1631/2005/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: az eredeti rendelet) végleges dömpingellenes intézkedéseket vezetett be a Kínai Népköztársaságból származó triklór-izocianursav és az ebből gyártott készítmények (a továbbiakban: TCCA) behozatalára vonatkozóan. A dömpingellenes vámtételek 7,3 %-tól 42,6 %-ig terjedtek.

               (2)

               A 855/2010/EU végrehajtási rendelettel (3) a Tanács módosította az eredeti rendeletet, az egyik exportáló gyártó esetében 3,2 %-ra csökkentve a dömpingellenes vámot.

               (3)

               Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács az 1389/2011/EU végrehajtási rendelettel (4) 3,2 %-tól 40,5 %-ig terjedő egyedi vámokból, illetve 42,6 %-os maradványvámból álló végleges dömpingellenes intézkedéseket vezetett be a Kínai Népköztársaságból származó TCCA behozatalára.

               (4)

               A Bizottság az 569/2014/EU végrehajtási rendelettel (5) 32,8 %-os egyedi vámtételt állapított meg egy új exportáló gyártó esetében.

         2.   A jelenlegi vizsgálat

               (5)

               Az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: a Bizottság) 2014. január 4-én új exportőrre vonatkozó felülvizsgálat megindítására irányuló kérelmet nyújtottak be az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése alapján. A kérelmet a TCCA egyik kínai exportáló gyártója, a Juancheng Kangtai Chemical Co. Ltd (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be. A kérelmező arra hivatkozott, hogy az eredeti vizsgálatban megjelölt vizsgálati időszak során egyáltalán nem exportált TCCA-t az Európai Unióba, és csak a szóban forgó időszak végét követően kezdte meg az exportálást. Kijelentette továbbá, hogy a TCCA egyetlen olyan exportáló gyártójával sem állt kapcsolatban, amelyre a hatályos intézkedések vonatkoznak.

               (6)

               A Bizottság úgy vélte, hogy a kérelmező által benyújtott meggyőző bizonyítékok elegendő indokul szolgáltak az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése szerinti felülvizsgálat megindításához. Miután az uniós gyártók számára lehetőséget biztosítottak, hogy megtegyék észrevételeiket, a Bizottság a 727/2014/EU végrehajtási rendelettel (6) megindította a kérelmező vonatkozásában az 1389/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet felülvizsgálatát.

               (7)

               A 727/2014/EU végrehajtási rendelet 2. cikkével hatályon kívül helyezték az 1389/2011/EU végrehajtási rendelettel a kérelmező vonatkozásában kivetett dömpingellenes vámot. A Bizottság ezzel párhuzamosan – az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdésének megfelelően – utasította a vámhatóságokat, hogy vegyék nyilvántartásba a kérelmező behozatalait.

         3.   A kérelem visszavonása

               (8)

               A kérelmező 2014. november 28-án hivatalosan visszavonta az új exportőrre vonatkozó felülvizsgálat iránti kérelmét. A Bizottság ennek alapján úgy véli, hogy a felülvizsgálatot meg kell szüntetni.

         4.   Nyilvánosságra hozatal

               (9)

               A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy a felülvizsgálat megszüntetését tervezi, illetve ismét dömpingellenes vámot kíván kivetni a TCCA behozatalára, amelyet a 727/2014/EU végrehajtási rendelet alapján nyilvántartásba vett importok esetében visszamenőleges hatállyal be kíván szedni. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére, de nem nyújtottak be észrevételt.

         5.   A dömpingellenes vám visszamenőleges hatályú beszedése

               (10)

               A fenti megállapítások alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Juancheng Kangtai Chemical Co. Ltd által előállított és a Kínai Népköztársaságból származó TCCA behozatalára vonatkozó felülvizsgálatot meg kell szüntetni. A kérelmező behozatalainak nyilvántartásba vételét ennélfogva meg kell szüntetni, és ezen importok tekintetében az 1389/2011/EU végrehajtási rendelettel a „minden más vállalatra” kivetett (42,6 %-os) országos vámot a felülvizsgálat megindításának időpontjától visszamenőlegesen be kell szedni.

               (11)

               Ez a rendelet összhangban van az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   A 727/2014/EU végrehajtási rendelettel indított, új exportőrre vonatkozó felülvizsgálat megszűnik, és a 727/2014/EU végrehajtási rendelet 1. cikkében azonosított behozatalra kivetik az 1389/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikkében a kínai népköztársaságbeli minden más vállalatra (TARIC-kiegészítő kód: A999) meghatározott dömpingellenes vámot.
   (2)   Az 1389/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikkében a kínai népköztársaságbeli minden más vállalatra meghatározott dömpingellenes vámot 2014. július 2-i hatállyal beszedik a triklór-izocianursav – nemzetközi szabadnevén (INN) „szimklozén” – és az abból gyártott készítmények 727/2014/EU végrehajtási rendelet 3. cikke alapján nyilvántartásba vett behozatala után.
   (3)   A vámhatóságok utasítást kapnak, hogy szüntessék be a behozatalnak a 727/2014/EU végrehajtási rendelet 3. cikke szerinti nyilvántartásba vételét.
   (4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. március 9-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  HL L 261., 2005.10.7., 1. o.

      (3)  HL L 254., 2010.9.29., 1. o.

      (4)  HL L 346., 2011.12.30., 6. o.

      (5)  HL L 157., 2014.5.27., 80. o.

      (6)  HL L 192., 2014.7.1., 42. o.