title: A Bizottság (EU) 2015/1846 végrehajtási rendelete (2015. október 14.) a Kínai Népköztársaságból származó hengerhuzal behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

text:
               15.10.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 268/9

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1846 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. október 14.)
   a Kínai Népköztársaságból származó hengerhuzal behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:
   A.   AZ ELJÁRÁS

   1.   Hatályos intézkedések

               (1)

               A 703/2009/EK rendelettel (2) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó hengerhuzal behozatalára.

               (2)

               A kivetett intézkedések ad valorem vám formáját öltötték, 24 %-ban meghatározott maradványvámmal, míg egy vállalatcsoportra (a Valin Group) 7,9 %-os egyedi vámtételt állapítottak meg.

         2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

               (3)

               A hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (3) közzétételét követően az említett intézkedések kapcsán a Bizottsághoz hatályvesztési felülvizsgálat megindítása iránti kérelmet nyújtottak be az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján.

               (4)

               A kérelmet 2014. április 29-én az Európai Acélszövetség (a továbbiakban: Eurofer vagy a kérelmező) nyújtotta be olyan gyártók nevében, amelyek termelése a hengerhuzalok teljes uniós előállításának több mint 25 %-át teszi ki.

               (5)

               A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.

         3.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

               (6)

               Miután a Bizottság az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2014. augusztus 2-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában
                   (4) közzétett értesítéssel (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.

         4.   Vizsgálat

   4.1.   A hatályvesztési felülvizsgálatban érintett időszakok

               (7)

               A dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2013. július 1-je és 2014. június 30-a közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2011. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) vonatkozott.

         4.2.   A vizsgálatban és a mintavételben érintett felek

               (8)

               A Bizottság hivatalosan értesítette a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a kérelmezőt, az exportáló gyártókat és az ismert érintett importőröket, valamint az érintett exportáló ország képviselőit.

               (9)

               Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül szóbeli meghallgatást kérjenek. Egy érdekelt fél kért meghallgatást a Bizottság szolgálatainál, amelyre 2015. március 20-án került sor.

               (10)

               Tekintettel a kínai exportáló gyártók, illetve az Unióban működő független importőrök nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikke szerint mintavételt irányoztak elő.

               (11)

               A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, reprezentatív mintát választhasson ki – felkérte a kínai exportáló gyártókat és a független importőröket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.

               (12)

               Összesen 45 ismert kínai exportáló gyártóval léptek kapcsolatba, azonban egyikőjük sem jelentkezett, hogy kitöltse a mintavételi űrlapot. Ezért nem került sor mintavételre.

               (13)

               A Bizottság értesítette a kínai hatóságokat, hogy együttműködés hiányában, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló legjobb információkat lehet felhasználni. A Bizottság nem kapott a kínai hatóságoktól észrevételeket vagy a meghallgató tisztviselő közbenjárására irányuló kérelmet.

               (14)

               Összesen 9 ismert független importőrrel léptek kapcsolatba. Egyikük sem jelentkezett, hogy kitöltse a mintavételi űrlapot.

               (15)

               A vizsgálat kezdeti szakaszában 28 uniós gyártó/gyártók csoportja működött együtt a Bizottsággal, amelyek a hengerhuzal uniós gyártásának mintegy 70 %-át tették ki a felülvizsgálati időszakban. Az együttműködő gyártók nagy számára tekintettel a Bizottság a mintavételi módszert alkalmazta. A Bizottság a mintát azon legnagyobb reprezentatív termelési mennyiség alapján választotta ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható, a különböző terméktípusok földrajzi eloszlását és megfelelő lefedettségét is figyelembe véve. A kiválasztott minta eredetileg hat vállalatból állt, és a szabad piacra szánt gyártás 44,2 %-át tette ki.

         4.3.   Kérdőívek és ellenőrzés

               (16)

               Kérdőíveket küldtek a hat kiválasztott uniós gyártónak és potenciálisan analóg országokban két gyártónak, akik beleegyeztek az együttműködésbe.

               (17)

               A kérdőívet a mintába kiválasztott hat uniós gyártó, valamint a két, potenciálisan analóg országbeli gyártó válaszolta meg.

               (18)

               A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:

                           a)

                           Uniós gyártók:

                                       —

                                       ArcelorMittal Hamburg GmbH, Németország

                                       —

                                       Global Steel Wire SA, Spanyolország

                                       —

                                       Moravia Steel AS, Cseh Köztársaság

                                       —

                                       RIVA Acier SA, Franciaország

                                       —

                                       Saarstahl AG, Németország

                                       —

                                       Tata Steel UK Ltd, Egyesült Királyság

                           b)

                           Analóg országbeli gyártó:

                                       —

                                       Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S., Törökország

         B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

   1.   Az érintett termék

               (19)

               Az e felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az eredeti vizsgálatban szereplő termékkel, azaz a jelenleg a 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 és 7227 90 95 KN-kód alá besorolt, Kínából származó, vasból, illetve ötvözött vagy ötvözetlen acélból – a rozsdamentes acél kivételével – készült, szabálytalanul felgöngyölt tekercsben kiszerelt, melegen hengerelt rúd.

         2.   Hasonló termék

               (20)

               A felülvizsgálat – az eredeti vizsgálathoz hasonlóan – megerősítette, hogy az érintett termék, illetve a Kínában gyártott és hazai piacán értékesített hengerhuzal, továbbá az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített hengerhuzal, valamint az analóg országban (Törökország) gyártott és értékesített hengerhuzal alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzői megegyeznek, valamint alapvető felhasználási módjuk is ugyanaz. Ezért ezek a termékeket a Bizottság az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekinti.

         C.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

               (21)

               A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a Kínából származó dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.

         1.   Előzetes megjegyzések

               (22)

               Ahogyan az a (12) preambulumbekezdésben szerepel, a kínai exportáló gyártók egyike sem működött együtt, ezért az alaprendelet 18. cikkében foglaltak szerint a megállapítások alapjául a legjobb rendelkezésére álló tények szolgáltak, különösen a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő adatok és az elérhető statisztikák, nevezetesen az Eurostat, illetve a kínai exportadatbázis adatai.

         2.   Dömping a felülvizsgálati időszakban

   a)   Analóg ország

               (23)

               Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban a rendes értéket a hazai piacon fizetett vagy fizetendő árak alapján vagy egy megfelelő, piacgazdasággal rendelkező harmadik országban (a továbbiakban: analóg ország) számtanilag képzett érték alapján kellett megállapítani.

               (24)

               Az eredeti vizsgálat során a rendes érték megállapítása céljából Kína tekintetében Törökországot választott ák analóg országnak. A felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információk alapján a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben értesítette az érdekelt feleket arról, hogy analóg országként Brazíliát tervezte kiválasztani, valamint felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben az is szerepelt, hogy más országokat is figyelembe vesznek, például Törökországot, Svájcot, Norvégiát és Japánt. Az érdekelt felektől nem érkeztek észrevételek.

               (25)

               Brazília mellett a Bizottság kapcsolatba lépett Törökország, Svájc, Norvégia és Japán (azaz az Unióba jelentős hengerhuzal-mennyiséget exportáló országok), valamint az USA (nagy hazai iparral és piaccal rendelkező ország) összes ismert vagy potenciális hengerhuzal-gyártójával.

               (26)

               Végül két hengerhuzal-gyártó – név szerint az Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S. Törökországból és az ArcelorMittal Brasil Brazíliából – egyezett bele abba, hogy együttműködik a vizsgálat során, és válaszolta meg az analóg országba küldött kérdőívet.

               (27)

               Az e vizsgálathoz legmegfelelőbb analóg országról hozott döntéshez számos tényezőt vettek figyelembe, különösen az analóg ország olyan hazai piacának nagyságát, ahol kellő mértékű verseny tapasztalható a hasonló termék tekintetében; az együttműködő gyártók hazai értékesítéseinek reprezentatív jellegét (mennyiség és nyereségesség); az együttműködő gyártók által kínált termékméretet és termékskálát, valamint termékeik és gyártási módjuknak a kínaival való összehasonlíthatóságát.

               (28)

               Mivel Törökország és az együttműködő török exportáló gyártó a megfelelő analóg országra/gyártóra vonatkozó összes fő kritériumnak megfelelt, a Bizottság úgy döntött, hogy Törökországot választja analóg országnak.

         b)   Rendes érték

               (29)

               Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint először azt vizsgálták meg, hogy a felülvizsgálati időszakban az analóg országbeli együttműködő gyártó által a hazai piacon független fogyasztók számára értékesített hasonló termék összvolumene reprezentatív-e az Unióba irányuló export összvolumenéhez képest, azaz hogy az ilyen hazai értékesítések összvolumene eléri-e a hasonló termék analóg országbeli együttműködő gyártó által uniós exportra értékesített összvolumenének legalább 5 %-át.

               (30)

               A Bizottság azt is vizsgálta, hogy a hasonló termék belföldi értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a szokásos kereskedelmi forgalom keretén belüli értékesítésnek tekinthető-e. Ezt úgy állapították meg, hogy meghatározták a felülvizsgálati időszakban hazai piacon független vevők részére történt nyereséges értékesítés arányát.

               (31)

               Miután megállapítást nyert, hogy az összes belföldi értékesítés elérte a szükséges volument, illetőleg szokásos kereskedelmi forgalom keretén belül valósult meg, a rendes értéket a tényleges belföldi árak alapján állapították meg, és a felülvizsgálati időszak alatti belföldi értékesítések árainak súlyozott átlagaként számították ki.

         c)   Exportár

               (32)

               A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában, és mivel ebből fakadóan nem álltak rendelkezésre konkrét információk a kínai árakra vonatkozóan, az exportár meghatározásához az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló információkat használták fel. A rendelkezésre álló statisztikai forrásokat, nevezetesen az Eurostat adatait használták fel.

               (33)

               Az Eurostat szerint a felülvizsgált időszakban mindössze 696 tonnányi hengerhuzalt importáltak Kínából az Unióba, ami a teljes behozatal 0,04 %-át teszi ki. Ez a mennyiség a teljes uniós felhasználás (17,8 millió tonna) tekintetében elhanyagolható.

         d)   Összehasonlítás és kiigazítások

               (34)

               A Bizottság a rendes értéket és az exportárat gyártelepi alapon hasonlította össze. A tisztességes összehasonlítás érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében kiigazította. Annak érdekében, hogy az exportár kifejezhető legyen a gyártelepi ár szintjén, a Bizottság a panaszban szereplő információ alapján kiigazította az Eurostat adatain alapuló, a szállításra és biztosításra vonatkozó CIF-árat. A hazai árakat az analóg országbeli gyártótól származó adatok alapján kiigazították a szállítási, biztosítási, anyagmozgatási és hitelköltségek vonatkozásában.

         e)   Dömpingkülönbözet

               (35)

               Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlítása alapján állapították meg. Az Eurostat szerinti átlagos kínai exportár az analóg ország rendes értékével összevetve nem mutatott rá dömping meglétére.

               (36)

               Ugyanakkor fontos hangsúlyozni, hogy a (33) preambulumbekezdésben említettek szerint a felülvizsgálati időszakban nagyon alacsony volt az az érintett termék importvolumene. Megfigyelték továbbá, hogy a figyelembe vett időszakban a legtöbb KN-kód esetében erősen ingadoztak az árak, egyes esetekben akár 30-szoros arányban. Az ilyen ingadozásokat nehéz „normál” piaci erőkkel indokolni, és valószínűleg az alacsony értékesítési volumeneknek tulajdoníthatók.

               (37)

               Ezenfelül a kínai exportőrök együttműködésének hiányában nem állt rendelkezésre információ a kínai export termékösszetételéről, és ennek következtében az analóg ország rendes értékeivel való összehasonlítást csak összesítve lehetett elvégezni.

               (38)

               Ezért az alacsony importmennyiségek, a szabálytalan áringadozás, valamint az importált termékösszetételre vonatkozó információk hiányának összevont hatása következtében irrelevánsnak tekinthető az a megállapítás, hogy a felülvizsgálati időszakban nem volt dömping.

         3.   A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó bizonyíték

               (39)

               A (35)–(38) preambulumbekezdésben ismertetett megfontolások fényében a Bizottság tovább vizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping megismétlődése. Ennek során a következő elemeket vizsgálták: kínai termelési és szabad kapacitás, a kínai exportőrök magatartása más piacokon, valamint az uniós piac vonzereje.

         3.1.   A Kínában rendelkezésre álló termelési és szabad kapacitás

               (40)

               A Worldsteel Association (5) által szolgáltatott információk alapján, a teljes kínai hengerhuzal-gyártás az elmúlt tíz évben erősen növekvő tendenciát mutatott, és 2013-ban több mint 150 millió (6) tonnában tetőzött.

               (41)

               Más szóval, Kína képviseli a világszintű hengerhuzal-gyártás 77 %-át, azaz az ország értékesítési döntéseivel képes komolyan befolyásolnia piaci viszonyokat. Fontos hangsúlyozni, hogy éves gyártása több mint hétszer nagyobb a teljes uniós gyártásnál. Továbbá, a kínai hengerhuzal-gyártás 2011 óta történő növekedése (26 millió tonna) összességében tekintve önmagában is meghaladja a 17 millió tonnára becsült teljes uniós felhasználást.

               (42)

               A felülvizsgálat iránti kérelem szerint Kína a becslések szerint mintegy 50 millió tonna szabad kapacitással rendelkezik. Mivel a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, nehéz volt további információkat begyűjteni ezzel kapcsolatban. Ugyanakkor, a (40) és (41) bekezdésben említett, az európai és világszintű számokhoz képest magas gyártási szintek fényében Kína értékesítési döntéseivel könnyen komoly torzulásokat okozhat a piacokon, még akkor is, ha szabad kapacitását nem használja ki.

         3.2.   Kínai értékesítés harmadik országokba

               (43)

               A kínai exportadatbázis szerint, a felülvizsgálati időszakban Kína több mint 9 millió tonna hengerhuzalt exportált világszerte, ami ugyanebben az időszakban a teljes uniós felhasználás több mint 50 %-át tette ki. Az alábbi táblázat összefoglalja a kínai exportvolumen tekintetében legnagyobb hat ország és az analóg ország, Törökország számadatait, amelyek a teljes kínai export több mint 53 %-át tették ki a felülvizsgálati időszakban.

                  1. táblázat

                  Kínai hengerhuzal-export világ szinten (mennyiség és árak, EUR)

                           Ország

                           2012. évi mennyiség

                           2012. évi átlagár

                           2013. évi mennyiség

                           2013. évi átlagár

                           Felülvizsgálati időszaki volumen

                           Felülvizsgálati időszaki átlagár

                           Thaiföld

                           756 919

                           484

                           1 009 662

                           423

                           1 152 561

                           394

                           Dél-Korea

                           1 153 833

                           498

                           1 109 207

                           430

                           1 134 587

                           404

                           Vietnam

                           390 995

                           483

                           684 193

                           418

                           774 175

                           389

                           Indonézia

                           381 893

                           487

                           554 034

                           432

                           615 982

                           401

                           Egyesült Államok

                           301 523

                           458

                           628 111

                           408

                           588 047

                           391

                           Malajzia

                           333 185

                           488

                           447 220

                           433

                           469 895

                           405

                           Törökország

                           2 937

                           645

                           6 931

                           477

                           30 717

                           392

                           Teljes kínai export

                           5 539 649

                           7 943 297

                           9 073 220

                              Forrás: kínai exportadatbázis.

               (44)

               A felülvizsgálati időszakban mért átlagos exportár a fenti összes ország esetében jelentősen kevesebb volt a rendes értéknél. Így a Kína által harmadik országok felé alkalmazott átlagos értékesítési árak (lásd fenti táblázat) tekintetében meghatározott dömpingkülönbözetek 14 % és 24 % között mozogtak (7).

               (45)

               E számadatokból az is látszik, hogy a kínai exportok növekvő tendenciát mutatnak volumenben, ugyanakkor csökkenő tendenciát mutatnak árakban. A rendelkezésre álló statisztikák azt mutatják, hogy a felülvizsgálati időszakot követően tovább csökkentek az árak. Számos érintett ország e tendenciákat saját gazdasági ágazatuk fenyegetéseként érzékelte, és védintézkedéseket vezettet be (többek között Malajzia és Indonézia, és az utóbbi időben, a felülvizsgálati időszakot követően Törökország (8), az USA és Pakisztán).

               (46)

               Végül pedig, friss sajtóközlemények (9) szerint lassulás mutatkozik a kínai hazai piacon és különösen az építőiparban (10). Így csökkennek Kína értékesítési lehetőségei: legfontosabb exportpiacai bezárulnak, fő hazai értékesítései pedig csökkennek. Ezért, ha az Unióban alkalmazott intézkedések hatályukat vesztenék, nagy lenne a valószínűsége annak, hogy Kína azonnal nagy volumenekben az uniós piac felé irányítaná alacsony árú (dömpingelt) értékesítéseit.

         3.3.   Az uniós piac vonzereje

               (47)

               Mivel az uniós piacokon magasabbak az árak a harmadik országbeli piacokon megfigyelt kínai értékesítési áraknál (lásd 1. táblázat), az uniós piac vonzónak tekinthető a kínai gyártók számára. Az, hogy számos más piacon védintézkedéseket alkalmaznak, tovább növeli az uniós piac vonzerejét. Így ésszerűen arra lehet számítani, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai export jelentős mennyisége átirányulna az uniós piacra. Érdemes emlékeztetnünk arra, hogy az eredeti intézkedések bevezetése előtt, 2008-ban az uniós piacon mért kínai értékesítési volumen 1,1 millió tonna volt, a felülvizsgálati időszak során mért 700 tonnával összevetve.

         3.4.   A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés

               (48)

               Figyelembe véve a hengerhuzal tetemes kínai gyártási mennyiségét, az ország harmadik országok felé alkalmazott dömpinggyakorlatait, valamint az uniós piac fent leírt vonzerejét, nagy a valószínűsége annak, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezésének következtében azonnal újra dömpinggel kellene számolni Kínából az Unió felé.

         D.   AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA

               (49)

               A vizsgálati időszakban 72 uniós gyártó állított elő hasonló terméket, akik az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a teljes uniós gazdasági ágazatnak felelnek meg. Egyikük sem ellenezte a kezdeményezést.

               (50)

               Az érzékeny adatokra vonatkozó számadatokat a bizalmas adatok védelme érdekében indexálni kellett, vagy tartományokat kellett megadni.

         E.   AZ UNIÓS PIAC HELYZETE

   1.   Uniós felhasználás

               (51)

               A Bizottság a rendelkezésre álló importstatisztikák, az együttműködő uniós gyártók tényleges – exportértékesítések nélküli – értékesítései, valamint a nem együttműködő uniós gyártókra vonatkozó becslés alapján állapította meg az uniós felhasználást. A felhasználás meghatározása a szabadpiaci értékesítésekhez kapcsolódik, és magában foglalja a kötött értékesítéseket, de a belső felhasználást nem. A belső felhasználás, azaz a hasonló termék további feldolgozás céljából történő belső továbbítása az integrált uniós gyártók körében, nem szerepel az uniós felhasználást jelző számadatban, mivel e belső továbbítások nem lépnek versenybe a szabad piac független beszállítóinak értékesítéseivel. A kötött értékesítések, azaz a kapcsolatban álló vállalatok részére végzett értékesítések, szerepelnek az uniós felhasználást jelző számadatban, mivel a vizsgálat során gyűjtött adatok szerint az uniós gyártókkal kapcsolatban álló vállalatok más forrásból is szabadon vásárolhattak hengerhuzalt. Ezenkívül megállapították, hogy az uniós gyártók által a velük kapcsolatban álló felekre alkalmazott átlagos eladási árak összhangban voltak a velük kapcsolatban nem álló felekre alkalmazott átlagos eladási árakkal.

               (52)

               Ezek alapján az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

                  2. táblázat

                  Uniós felhasználás (tonna)

                           2011

                           2012

                           2013

                           A felülvizsgálati időszak

                           Mennyiség (tonna)

                           18 522 439

                           16 024 244

                           17 134 056

                           17 826 678

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              87

                              93

                              96

                              Forrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.

               (53)

               A felülvizsgálati időszakban az uniós felhasználás a 2011-ben mért 18,5 millió tonnáról 4 %-kal, 17,8 millió tonnára csökkent. A figyelembe vett időszakban kevesebb volt a felhasználás, mint az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában (2007 áprilisától 2008 márciusáig) mért 23,6 millió tonna. A felhasználás csökkenése a gazdasági válság negatív hatásából fakad, amelynek következményeként általánosságban csökkent a hengerhuzal-felhasználás, különösen a gépjárműiparban és az építőiparban.

         2.   Az érintett országból származó behozatal

   a)   Az érintett országból származó behozatal volumene és piaci részesedése

               (54)

               A Kínából származó behozatal volumenének és piaci részesedésének meghatározása Eurostat-adatok alapján történt.

               (55)

               Az érintett országból az Unióba irányuló behozatal volumene, illetve piaci részesedése a következőképpen alakult:

                  3. táblázat

                  A behozatal volumene és piaci részesedése

                           Ország

                           2011

                           2012

                           2013

                           A felülvizsgálati időszak

                           Kína

                           Mennyiség (tonna)

                           3 108

                           911

                           88

                           696

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              29

                              3

                              22

                           Piaci részesedés (%)

                           0,02

                           0,01

                           0,00

                           0,00

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              34

                              3

                              23

                              Forrás: Eurostat

               (56)

               Jóllehet az eredeti vizsgálati időszakban a kínai import 5 %-os piaci részesedést képviselt és 1,1 millió tonnát tett ki, az Eurostat adatai alapján gyakorlatilag eltűnt az uniós piacról. A figyelembe vett időszakban a Kínából származó import 3 108 tonnáról 696 tonnára csökkent.

               (57)

               A 7,9 %-os vámtételre kötelezett társaság kapcsolatban áll az ArcelorMittal csoporttal, és a panaszosok szerint már nem gyárt jelentős mennyiségű hengerhuzalt. Ugyanakkor a több kínai exportáló gyártó is beszüntette az Unióba irányuló értékesítést. Úgy tűnik, hogy a hengerhuzal piaca nagyon árérzékeny, és a hatályos dömpingellenes vám által okozott 24 %-os áremelés következtében a kínai exportőrök többé nem érdeklődnek az uniós piac iránt.

         b)   Az érintett országból származó behozatal árai és az áralákínálás

               (58)

               A importárakat az Eurostat adatai alapján állapították meg. A Kínából az EU-ba érkező import elhanyagolható volumene, a kínai exportőrök együttműködésének hiánya, valamint az elhanyagolható importmennyiségeikre vonatkozó, terméktípussal kapcsolatos áradatok hiányában nem lehetett érdemi módon kiszámítani az áralákínálást. Ugyanakkor a Kína által harmadik országok irányába alkalmazott, az 1. táblázatban szereplő exportárak átlagosan több mint 25 %-kal voltak alacsonyabbak az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainál. Ezért, az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén hasonló jelentős szintű áralákínálás várható az uniós piacon.

         3.   Más harmadik országokból származó, az intézkedések hatályán kívül eső behozatal

               (59)

               A legfőbb Unióba exportáló országok: Moldova, Norvégia, Oroszország, Ukrajna és Svájc. Az érintett termék harmadik országokból származó összes behozatala a figyelembe vett időszakban 19,2 %-kal (1,22 millió tonnáról 1,45 millió tonnára) nőtt, ami az uniós felhasználás 7,5 %-át teszi ki. Ugyanebben az időszakban az átlag egységenkénti importár fokozatosan csökkent, tonnánként 592 EUR-ról 506 EUR-ra, ami 14,6 %-os csökkenést jelent.

                  4. táblázat

                  Harmadik országokból származó behozatal

                           Ország

                           2011

                           2012

                           2013

                           A felülvizsgálati időszak

                           Moldova

                           Mennyiség (tonna)

                           47 084

                           99 126

                           86 083

                           185 982

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              211

                              183

                              395

                           Piaci részesedés (%)

                           0,25

                           0,62

                           0,50

                           1,04

                           Átlagár (EUR/tonna)

                           528

                           483

                           445

                           438

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              91

                              84

                              83

                           Norvégia

                           Mennyiség (tonna)

                           130 614

                           128 439

                           125 267

                           134 313

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              98

                              96

                              103

                           Piaci részesedés (%)

                           0,71

                           0,80

                           0,73

                           0,75

                           Átlagár (EUR/tonna)

                           552

                           538

                           495

                           486

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              97

                              90

                              88

                           Oroszország

                           Mennyiség (tonna)

                           47 185

                           89 236

                           91 037

                           112 748

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              189

                              193

                              239

                           Piaci részesedés (%)

                           0,25

                           0,56

                           0,53

                           0,63

                           Átlagár (EUR/tonna)

                           494

                           486

                           436

                           425

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              98

                              88

                              86

                           Ukrajna

                           Mennyiség (tonna)

                           379 216

                           193 955

                           256 928

                           307 276

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              51

                              68

                              81

                           Piaci részesedés (%)

                           2,05

                           1,21

                           1,50

                           1,72

                           Átlagár (EUR/tonna)

                           505

                           507

                           457

                           443

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              100

                              90

                              88

                           Svájc

                           Mennyiség (tonna)

                           290 689

                           293 352

                           297 980

                           298 104

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              101

                              103

                              103

                           Piaci részesedés (%)

                           1,57

                           1,83

                           1,74

                           1,67

                           Átlagár (EUR/tonna)

                           694

                           632

                           607

                           596

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              91

                              87

                              86

                           Harmadik országok összesen

                           Mennyiség (tonna)

                           1 220 464

                           1 086 787

                           1 250 867

                           1 454 411

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              89

                              102

                              119

                           Piaci részesedés (%)

                           6,59

                           6,78

                           7,30

                           8,16

                           Átlagár (EUR/tonna)

                           591

                           564

                           522

                           506

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              95

                              88

                              86

                           Harmadik országok összesen

                           Mennyiség (tonna)

                           1 223 572

                           1 087 698

                           1 250 955

                           1 455 107

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              89

                              102

                              119

                           Piaci részesedés (%)

                           6,61

                           6,79

                           7,30

                           8,16

                           Átlagár (EUR/tonna)

                           592

                           564

                           522

                           506

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              95

                              88

                              85

                              Forrás: Eurostat.

         4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

               (60)

               Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság megvizsgált minden olyan gazdasági tényezőt és mutatót, amely érinthette az uniós gazdasági ágazat helyzetét.

               (61)

               Ennek során a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatók között. A figyelembe vett időszakra vonatkozó makrogazdasági mutatók meghatározására, elemzésére és vizsgálatára az uniós gazdasági ágazatra nézve szolgáltatott adatok alapján került sor. A mikrogazdasági mutatókat a mintába felvett uniós gyártók szintjén gyűjtött és ellenőrzött adatok alapján határozták meg.

               (62)

               A következő szakaszokban tárgyalt makrogazdasági mutatók: gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás, készletek, az értékesítés volumene, piaci részesedés és növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a tényleges dömpingkülönbözet nagysága, felépülés a korábbi dömping hatásaiból. A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, előállítási költség, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség és munkaerőköltségek.

         a)   Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás

               (63)

               A figyelembe vett időszakban a teljes uniós gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:

                  5. táblázat

                  Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás

                           2011

                           2012

                           2013

                           A felülvizsgálati időszak

                           A gyártási mennyiség
                           (tonna)

                           21 502 127

                           18 565 812

                           19 742 360

                           20 236 339

                           Gyártási mennyiség

                              Index

                              100

                              86

                              92

                              94

                           Gyártási kapacitás
                           (tonna)

                           28 147 358

                           28 001 765

                           28 051 425

                           28 061 036

                           Gyártási kapacitás

                              Index

                              100

                              99

                              100

                              100

                           Kapacitáskihasználás
                           (%)

                           76

                           66

                           70

                           72

                              Forrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.

               (64)

               A figyelembe vett időszakban a gyártás 6 %-kal csökkent, a gyártási kapacitás stabil maradt, és a kapacitáskihasználás 76 %-ról 72 %-ra esett vissza.

         b)   Értékesítési volumen és piaci részesedés

               (65)

               A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat unióbeli értékesítési volumene és Unión belüli piaci részesedése a következőképpen alakult:

                  6. táblázat

                  Értékesítési volumen és piaci részesedés

                           2011

                           2012

                           2013

                           A felülvizsgálati időszak

                           Értékesítési volumen az Unióban
                           (tonna)

                           17 298 867

                           14 936 546

                           15 883 101

                           16 371 571

                           Értékesítési volumen az Unióban

                              Index

                              100

                              86

                              92

                              95

                           Piaci részesedés
                           (%)

                           93,4

                           93,2

                           92,7

                           91,8

                              Forrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.

               (66)

               A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítése 5 %-kal csökkent.

         c)   Növekedés

               (67)

               Az uniós felhasználás figyelembe vett időszak alatti 4 %-os csökkenése mellett az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 5 %-kal csökkent, aminek következtében piaci részesedése 1,6 százalékponttal zsugorodott.

         d)   Foglalkoztatás és termelékenység

               (68)

               A figyelembe vett időszakban a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

                  7. táblázat

                  Foglalkoztatás és termelékenység

                           2011

                           2012

                           2013

                           A felülvizsgálati időszak

                           Foglalkoztatottak száma

                           8 888

                           8 851

                           8 849

                           8 991

                           Foglalkoztatottak száma

                              Index

                              100

                              100

                              100

                              101

                           Termelékenység (egység/foglalkoztatott)

                           2 419

                           2 098

                           2 231

                           2 251

                           Termelékenység (egység/foglalkoztatott)

                              Index

                              100

                              87

                              92

                              93

                              Forrás: kitöltött kérdőívek.

               (69)

               A figyelembe vett időszakban viszonylag stabil maradt a foglalkoztatás. 7 %-kal csökkent ugyanakkor a termelékenység, ami a gyártás csökkenésének tulajdonítható, lásd a (68) preambulumbekezdésben szereplő 7. táblázatot.

         5.   A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól

               (70)

               Az eredeti vizsgálat során Kína tekintetében megállapított dömpingkülönbözet jóval meghaladta a minimumnak számító küszöböt, a kínai behozatal volumene viszont a figyelembe vett időszakban végig elhanyagolható szinten maradt. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén azonban az uniós gazdasági ágazatot – a Kínából harmadik országokba irányuló kivitel (45) és (46) preambulumbekezdésben említett növekvő volumene és csökkenő árai miatt – várhatóan jelentős dömping érné. Az uniós gazdasági ágazat – ahogyan a (83) preambulumbekezdésben már említettük – még mindig próbál talpra állni a Kínából származó hengerhuzal korábbi, kárt okozó dömpingelt kínai behozatalának káros hatásai után.

         a)   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

               (71)

               Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon, független vevők részére történt értékesítésekor érvényesített eladási átlagárak a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

                  8. táblázat

                  Átlagos értékesítési árak

                           2011

                           2012

                           2013

                           A felülvizsgálati időszak

                           Átlagos eladási egységár az Unióban
                           (EUR/tonna)

                           638

                           588

                           545

                           539

                           Átlagos eladási egységár az Unióban

                              Index

                              100

                              92

                              85

                              85

                           Gyártási egységköltség
                           (EUR/tonna)

                           606

                           581

                           533

                           514

                           Gyártási egységköltség

                              Index

                              100

                              96

                              88

                              85

                              Forrás: kitöltött kérdőívek.

                     Mind az uniós gazdasági ágazat független vevőknek történő, Unión belüli értékesítéskor alkalmazott eladási átlagára, mind az előállítási költség 15 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Ezért az átlagos értékesítési ár követte a költségek alakulását.

         b)   Munkaerőköltségek

               (72)

               Az uniós gazdasági ágazat átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

                  9. tábla

                  Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség

                           2011

                           2012

                           2013

                           A felülvizsgálati időszak

                           Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

                           51 320

                           53 514

                           52 366

                           51 814

                           Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség

                              Index

                              100

                              104

                              102

                              101

                              Forrás: kitöltött kérdőívek.

               (73)

               Az egy munkavállalóra jutó átlagos munkaerőköltség stabil maradt a figyelembe vett időszakban. Ez elsősorban azzal magyarázható, hogy az uniós gazdasági ágazat egyre fokozottabban igyekezett ellenőrizni az előállítás költségét, és ezáltal fenntartani versenyképességét.

         c)   Készletek

               (74)

               Az uniós gyártók készletszintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                  10. táblázat

                  Készletek

                           2011

                           2012

                           2013

                           A felülvizsgálati időszak

                           Zárókészletek
                           (tonna)

                           400 531

                           400 256

                           429 765

                           471 135

                           Zárókészletek

                              Index

                              100

                              100

                              107

                              118

                           Zárókészletek az előállítás százalékában kifejezve
                           (%)

                           1,9

                           2,2

                           2,2

                           2,3

                              Forrás: kitöltött kérdőívek.

               (75)

               A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat készletei összességében 18 %-kal nőttek. A hengerhuzal gyártásának jelentős része szabványos termékekből áll, az uniós gazdasági ágazatnak ezért bizonyos készletszintet biztosítania kell, hogy zökkenőmentesen ki tudja elégíteni az ügyfelei igényeit. Az előállítás százalékában kifejezett zárókészlet az uniós gazdasági ágazat előállításának alakulását követően viszonylag stabil maradt.

         d)   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

               (76)

               Az uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                  11. táblázat

                  Jövedelmezőség, cash flow, beruházások és a beruházások megtérülése

                           2011

                           2012

                           2013

                           A felülvizsgálati időszak

                           Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

                           5,1

                           1,2

                           2,3

                           4,7

                           Pénzforgalom (EUR)

                           179 540 905

                           82 626 580

                           107 291 306

                           159 860 366

                           Beruházások (EUR)

                           103 206 819

                           81 357 885

                           62 499 682

                           42 831 235

                           A beruházások megtérülése (%)

                           3,8

                           – 0,1

                           0,8

                           3,0

                              Forrás: kitöltött kérdőívek.

               (77)

               Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét a Bizottság a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségében kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. A jövedelmezőség 5,1 %-ról 4,7 %-ra csökkent. Ez alacsonyabb, mint az eredeti vizsgálatban meghatározott 9,9 %-os célnyereség.

               (78)

               A nettó pénzforgalom az uniós gazdasági ágazat önfinanszírozó képességére utal, és a figyelembe vett időszakban pozitív maradt. A mutató azonban jelentős, 11 %-os csökkenést mutatott. Ez kételyeket ébreszt afelől, hogy az uniós gazdasági ágazat képes-e tevékenységeit a szükséges módon továbbra is maga finanszírozni.

               (79)

               A figyelembe vett időszakban a beruházások 58 %-kal csökkentek. Ezek elsősorban a korszerűsítés, a karbantartás, illetve a jogszabályban előírt biztonsági követelményeknek való megfelelés miatt szükségessé vált beruházások voltak. Esetleges hosszú távú negatív piaci tendenciát jelezhet az, hogy nem történt kapacitásbővítési beruházás.

               (80)

               A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti bruttó értékének százalékos arányában kifejezett nettó nyereség. Ez a mutató a nyereségek csökkenése következtében 3,8 %-ról 3 %-ra csökkent a figyelembe vett időszakban.

               (81)

               Figyelembe véve a csökkenő jövedelmezőséget, illetve a csökkenő pénzforgalmat, a vállalat tőkebevonási képességét szintén negatív hatás érte.

         e)   Az uniós gazdasági ágazat belső felhasználásra történő gyártása

               (82)

               A vizsgálat során gyűjtött információk alapján úgy találták, hogy a belső felhasználásra történő gyártás aránya nem jelentős, mivel az uniós gazdasági ágazat gyártásának mindössze mintegy 11 %-át használják belsőleg a csoporton belül. A termelési volumen növelése általában méretgazdaságosságot eredményez, ami kedvező az érintett gyártó számára. Az uniós gazdasági ágazat nagyrészt vertikálisan integrált, és a belső felhasználásra történő gyártást arra fordítják, hogy azok további feldolgozásával a kapcsolódó ágazatok hozzáadott értékű termékeket állítsanak elő. A vizsgálat nem mutatott ki olyan gyártási problémát, amely ezen továbbfeldolgozott termékek előállításához kapcsolódott volna. A belső felhasználásra történő gyártás valóban stabil maradt a figyelembe vett időszakban. A fenti megfontolások miatt a Bizottság úgy véli, hogy az uniós gazdasági ágazat belső felhasználásra történő gyártása nem hatott negatívan a pénzügyi helyzetre.

         f)   A kárra vonatkozó következtetés

               (83)

               A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó összes kármutató negatív tendenciát mutatott. Konkrétabban, az uniós gyártás 6 %-kal csökkent, a kapacitáskihasználás 76 %-ról 72 %-ra esett vissza, a piaci részesedés 93,4 %-ról 1,6 százalékponttal, 91,8 %-ra esett vissza, a zárókészlet pedig 18 %-kal nőtt. Továbbá, egyéb kármutatók, mint például az Unión belül független felek számára értékesített volumen (– 6 %) és a független felekhez irányuló export (– 22 %) ugyancsak negatív tendenciát mutatott. Az Unión belüli független felek felé alkalmazott egységértékesítési ár és az előállítási költség egyaránt 15 %-kal csökkent. A jövedelmezőség 5,1 %-ról 4,7 %-ra csökkent, ami alacsonyabb, mint az eredeti vizsgálatban meghatározott 9,9 %-os célnyereség. A befektetés jelentősen, 58 %-kal, a pénzforgalom pedig 11 %-kal csökkent. Mivel a foglalkoztatás viszonylag stabil maradt, a termelékenység 7 %-kal csökkent.

               (84)

               E negatív tendenciák azonban nem tulajdoníthatók a kínai behozatalnak, mivel azok volumene és piaci részesedése korlátozott volt. Az elemzés ezért azzal foglalkozott, hogy a kínai import újrakezdése milyen hatással járna az uniós piacon, amely még nem állt teljesen helyre a korábbi kínai dömpinggyakorlat után.

         F.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VAGY FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

   1.   Előzetes megjegyzés

               (85)

               Jóllehet a Kínából származó import volumene jelentősen csökkent az intézkedések 2009-es bevezetése óta, az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén Kína jelentős fennmaradó gyártási kapacitását vélhetően könnyen az uniós piac felé lehetne fordítani.

         2.   A Kínából érkező behozatalnak az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén várható volumenváltozása nyomán jelentkező hatások és az árhatások

               (86)

               Ahogyan a (40)–(42) preambulumbekezdésben szerepel, a hengerhuzal teljes gyártási kapacitása meghaladja a 150 millió tonnát, a szabad kapacitás pedig a becslések szerint mintegy 50 millió tonna. E két mennyiség egyaránt jóval meghaladja a teljes uniós hengerhuzal-felhasználást. Továbbá, ahogyan a kínai statisztikákból jól látszik, Kínának az elmúlt években gyártási többletét sikerült az Unióból olyan más országokba átirányítani, ahol kevesebb kereskedelmi korlátozással kellett számolni. Ez azonban megváltozott, mivel néhány harmadik piac nemrégiben olyan védintézkedéseket vezetett be, amelyek hatékonyan megakadályozták vagy legalább megnehezítették a piacokhoz való hozzáférést a kínai import számára. Minden esetre az uniós piac – az érintett termék más harmadik országbeli piacokhoz képest viszonylag magas értékesítési árai miatt – továbbra is vonzó marad. Így ésszerűen arra lehet számítani, hogy az uniós piac mérete és árszintje miatti vonzerejének következtében, az intézkedések hatályvesztése esetén a jelenlegi kínai gyártás nagy része átirányulna az uniós piacra. Figyelembe véve a jelenlegi kárképet és a kínai exportőrök dömpinggyakorlatait, a vizsgálat azt tárta fel, hogy az intézkedések megszüntetése minden valószínűség szerint a Kínából származó dömpingelt árú export jelentős növekedését eredményezné, ami jelentős anyagi kárt okozna az uniós gazdasági ágazatnak.

         3.   Következtetés

               (87)

               A fentiek fényében a Bizottság megállapítja, hogy a Kínából származó behozatalra kivetett intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűség szerint újra kárt okozna az uniós gazdasági ágazatnak.

         G.   AZ UNIÓS ÉRDEK

               (88)

               Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

               (89)

               Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére.

               (90)

               Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a dömping és a károkozás várható megismétlődésére vonatkozó következtetések ellenére – léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednének volna következtetni, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani a meglévő intézkedéseket.

         1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

               (91)

               Az uniós gazdasági ágazat folyamatosan vesztett piaci részesedéséből, és jelentős kár érte a figyelembe vett időszakban. Az intézkedések visszavonása esetén az uniós gazdasági ágazat minden valószínűség szerint még ennél is rosszabb helyzetbe kerülne.

               (92)

               Következtetésként levonható tehát, hogy a Kínával szembeni hatályos intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.

         2.   Az importőrök/kereskedők érdeke

               (93)

               E hatályvesztési felülvizsgálatban az importőrök/kereskedők egyike sem jelentkezett. Ezért nincs arra utaló jel, hogy az intézkedések fenntartása bármilyen negatív hatással lenne tevékenységeikre.

         3.   A felhasználók érdeke

               (94)

               E hatályvesztési felülvizsgálatban a felhasználók egyike sem jelentkezett. Ami a felhasználókat illeti, az eredeti vizsgálat megállapította, hogy az intézkedések kivetésének a felhasználók tevékenységére gyakorolt esetleges hatása összességében nagyon korlátozott lenne. Először is, a felhasználók túlnyomó többsége bőséges nem kínai forrásból vásárolja a hengerhuzalt. Másodszor, az intézkedések kivetésének esetleges hatását a továbbfeldolgozott termékek tekintetében kell nézni, amelyek magas hozzáadott értéket képviselnek. Mindezek alapján az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések fenntartása nem hatna hátrányosan a felhasználók jelenlegi helyzetére.

         4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

               (95)

               A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem szól uniós érdekből fakadó kényszerítő ok a Kína elleni jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.

         H.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

               (96)

               Minden felet értesítettek azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a meglévő intézkedések fenntartását kívánja javasolni. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően benyújtsák észrevételeiket. Az egyik érdekelt fél a Bizottság következtetéseit alátámasztó észrevételeket nyújtott be.

               (97)

               A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint a Kínából származó hengerhuzal behozatalára vonatkozóan a 703/2009/EK rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

               (98)

               Annak érdekében, hogy a lehető legalacsonyabb szintre csökkentsék az intézkedések megkerülésének a vámtételek közötti nagy különbségekből adódó kockázatát, úgy ítélték meg, hogy ebben az esetben a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására különleges intézkedésekre van szükség. E különleges intézkedések – amelyek csak azon vállalatra vonatkoznak, amely esetében egyedi vámtételeket állapítottak meg – egyebek között a következők: a tagállamok vámhatóságai előtt olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása, amely megfelel az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Az ilyen számlával nem kísért behozatalokra az összes többi gyártóra alkalmazandó dömpingellenes maradványvám vonatkozik.

               (99)

               Ha a későbbiek folyamán valamely vállalat megváltoztatja a nevét, a vállalat kérheti ezen egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz (11) kell intézni. A kérelemnek tartalmaznia kell az összes releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, a névváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítés kerül közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               (100)

               Ez a rendelet összhangban van az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   A 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 és a 7227 90 95 KN-kóddal bejelentett, a Kínai Népköztársaságból származó, vasból, illetve ötvözött vagy ötvözetlen acélból – a rozsdamentes acél kivételével – készült, szabálytalanul felgöngyölt tekercsben kiszerelt, melegen hengerelt rudak behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

               Vállalat

               Dömpingellenes vámtétel (%)

               TARIC-kiegészítő kód

               Valin Group

               7,9

               A930

               Minden más vállalat

               24,0

               A999

         (3)   A (2) bekezdésben említett vállalat számára meghatározott egyedi vámtétel alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amelyen szerepel az említett számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt alábbi nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba irányuló kivitelre értékesített (mennyiség) hengerhuzalt a (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő a Kínai Népköztársaságban. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.” Amennyiben ilyen számlát nem mutatnak be, úgy a „minden más vállalatra” érvényes vámtételt kell alkalmazni.
   (4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. október 14-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  A Tanács 703/2009/EK rendelete (2009. július 27.) a Kínai Népköztársaságból származó hengerhuzalok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint a Moldovai Köztársaságból és a Törökországból származó hengerhuzalok behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről (HL L 203., 2009.8.5., 1. o.).

      (3)  HL C 318., 2013.11.1., 6. o.

      (4)  HL C 252., 2014.8.2., 7. o.

      (5)  2014 Steel statistical yearbook by Worldsteel Association, http://www.worldsteel.org/dms/internetDocumentList/statistics-archive/yearbook-archive/Steel-Statistical-Yearbook-2014/document/Steel-Statistical-Yearbook-2014.pdf.

      (6)  Ez a számadat magában foglalja mind a szénacél, mind a rozsdamentes acél hengerhuzalt (a rozsdamentes acél hengerhuzal nem tartozik az érintett termék fogalmába). Az Eurofer, az International Stainless Steel Forum tagjának, becslései szerint a figyelembe vett időszakban – beleértve a felülvizsgálati időszakot is – Kínában a rozsdamentes acélból készült hengerhuzal-gyártás a teljes hengerhuzal-gyártás kevesebb mint 5 %-át teszi ki.

      (7)  A bizalmas adatok védelme miatt a megállapított konkrét dömpingkülönbözeteket nem közölhetők, így azok tartományokban kerülnek megadásra.

      (8)  Törökország 2014 novemberében emelte rendes vámtételét 40 %-ra, azaz a felülvizsgálati időszak után, így nem torzította az analóg országra vonatkozó megállapításokat.

      (9)  A South China Morning Post 2015. január 20-i száma, a Le Figaro 2015. március 26-i száma, a The Australian Financial review 2015. április 20-i kiadása, a CNBC 2015. május 7-i adása.

      (10)  A hengerhuzalt elterjedten használják az építőágazatban.

      (11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.


title: A Bizottság (EU) 2016/251 végrehajtási rendelete (2016. február 23.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               24.2.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 47/1

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/251 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. február 23.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. február 23-án .

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET

         Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  IL

                  283,3

                  MA

                  91,7

                  SN

                  172,2

                  TN

                  107,9

                  TR

                  102,0

                  ZZ

                  151,4

                  0707 00 05

                  MA

                  84,1

                  TR

                  177,1

                  ZZ

                  130,6

                  0709 91 00

                  TN

                  173,6

                  ZZ

                  173,6

                  0709 93 10

                  MA

                  40,5

                  TR

                  159,5

                  ZZ

                  100,0

                  0805 10 20

                  EG

                  44,1

                  IL

                  77,2

                  MA

                  51,2

                  TN

                  54,0

                  TR

                  61,7

                  ZZ

                  57,6

                  0805 20 10

                  IL

                  130,4

                  MA

                  88,5

                  TR

                  84,6

                  ZZ

                  101,2

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  EG

                  68,8

                  IL

                  138,8

                  JM

                  161,2

                  MA

                  113,4

                  TR

                  43,5

                  ZZ

                  105,1

                  0805 50 10

                  EG

                  90,7

                  IL

                  96,1

                  MA

                  64,8

                  TR

                  90,7

                  ZZ

                  85,6

                  0808 10 80

                  CL

                  93,6

                  US

                  107,4

                  ZZ

                  100,5

                  0808 30 90

                  CL

                  114,0

                  CN

                  89,7

                  TR

                  156,1

                  ZA

                  100,0

                  ZZ

                  115,0

         (1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Bizottság (EU) 2017/832 végrehajtási rendelete (2017. május 16.) a Bürgstadter Berg (OEM) elnevezés oltalmának az 1308/2013/EU rendelet 99. cikke alapján történő megadásáról

text:
               17.5.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 124/31

         A BIZOTTSÁG (EU) 2017/832 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2017. május 16.)
   a Bürgstadter Berg (OEM) elnevezés oltalmának az 1308/2013/EU rendelet 99. cikke alapján történő megadásáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 99. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Bizottság az 1308/2013/EU rendelet 97. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően megvizsgálta Németországnak a „Bürgstadter Berg” elnevezés bejegyzésére irányuló kérelmét, majd azt követően közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
                   (2).

               (2)

               A Bizottsághoz nem érkezett az 1308/2013/EU rendelet 98. cikke szerinti, kifogást tartalmazó nyilatkozat.

               (3)

               Az 1308/2013/EU rendelet 99. cikkének megfelelően a „Bürgstadter Berg” elnevezést oltalomban kell részesíteni és be kell jegyezni a szóban forgó rendelet 104. cikkében említett nyilvántartásba.

               (4)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A „Bürgstadter Berg” elnevezés oltalomban részesül.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2017. május 16-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  HL C 384., 2016.10.18., 4. o.


title: A Bizottság 659/2012/EU végrehajtási rendelete ( 2012. július 18. ) a 2012. szeptember 1-jétől 2012. november 30-ig tartó alidőszakban történő fokhagyma-behozatalra vonatkozó engedélyek kibocsátásáról

text:
               19.7.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 189/7

         A BIZOTTSÁG 659/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2012. július 18.)
   a 2012. szeptember 1-jétől2012. november 30-ig tartó alidőszakban történő fokhagyma-behozatalra vonatkozó engedélyek kibocsátásáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) (1),
   tekintettel az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 341/2007/EK bizottsági rendelet (3) a harmadik országokból behozott fokhagymára és más mezőgazdasági termékekre vonatkozóan vámkontingenseket nyit meg, és rendelkezik e vámkontingensek kezeléséről, valamint bevezet egy rendszert a behozatali engedélyek és a származási bizonyítványok tekintetében.

               (2)

               Azon mennyiségek, amelyekre a 341/2007/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése alapján a hagyományos és az új importőrök 2012. július első hét napján „A” engedélykérelmeket nyújtottak be, meghaladják a Kínából származó termékek esetében rendelkezésre álló mennyiségeket.

               (3)

               Ezért az 1301/2006/EK rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban meg kell határozni, hogy milyen mértékben lehet helyt adni a Bizottsághoz a 341/2007/EK rendelet 12. cikkének alkalmazásával, legkésőbb 2012. július 14-ig elküldött „A” engedélykérelmeknek.

               (4)

               A behozatali engedélyek kibocsátására irányuló eljárás hatékony lebonyolítása érdekében ennek a rendeletnek indokolt kihirdetését követően azonnal hatályba lépnie,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 341/2007/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése alapján a 2012. július első hét napján benyújtott és a Bizottsághoz legkésőbb 2012. július 14-ig elküldött „A” behozatali engedély iránti kérelmeknek a kérelmezett mennyiségek e rendelet mellékletében meghatározott százaléka erejéig kell helyt adni.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2012. július 18-án.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 238., 2006.9.1., 13. o.

      (3)  HL L 90., 2007.3.30., 12. o.

      MELLÉKLET

                  Származási hely

                  Tételszám

                  Elosztási együttható

                  Argentína

                              —

                              Hagyományos importőrök

                  09.4104

                  X

                              —

                              Új importőrök

                  09.4099

                  X

                  Kína

                              —

                              Hagyományos importőrök

                  09.4105

                  46,109181 %

                              —

                              Új importőrök

                  09.4100

                  0,380346 %

                  Egyéb harmadik országok

                              —

                              Hagyományos importőrök

                  09.4106

                  100 %

                              —

                              Új importőrök

                  09.4102

                  100 %

                  „X: Ilyen származású termékre nem áll rendelkezésre vámkontingens a kérdéses alidőszakban.”