title: A Bizottság (EU) 2021/546 végrehajtási rendelete (2021. március 29.) a Kínai Népköztársaságból származó extrudált alumíniumtermékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

text:
                  2021.3.30.

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 109/1

         A BIZOTTSÁG (EU) 2021/546 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2021. március 29.)
         a Kínai Népköztársaságból származó extrudált alumíniumtermékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,
         mivel:
         1.   ELJÁRÁS

         1.1.   Az eljárás megindítása

                     (1)

                     Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2020. február 14-én az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína, érintett ország) származó extrudált alumíniumtermékek behozatalára vonatkozóan.

                     (2)

                     A Bizottság a vizsgálatot a European Aluminium (a továbbiakban: panaszos) által 2020. január 3-án benyújtott panasz (a továbbiakban: panasz) nyomán indította el. A panaszos az extrudált alumíniumtermékek uniós össztermelésének több mint 25 %-át képviselte. A panasz bizonyítékokat tartalmazott a dömping és az abból eredő jelentős kár fennállásáról.

               1.2.   Nyilvántartásba vétel

                     (3)

                     A panaszosnak a szükséges bizonyítékokkal alátámasztott kérelme nyomán a Bizottság az (EU) 2020/1215 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése értelmében nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be az érintett termék behozatalára. A behozatal nyilvántartásba vétele az (5) preambulumbekezdésben hivatkozott ideiglenes intézkedések hatálybalépésével megszűnt.

               1.3.   Ideiglenes intézkedések

                     (4)

                     A Bizottság az alaprendelet 19a. cikkével összhangban 2020. szeptember 22-én megküldte a feleknek a javasolt vámok összefoglalását, valamint a dömpingkülönbözetek és az uniós gazdasági ágazatot érő kár megszüntetéséhez szükséges mérték részletes számítását. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy három munkanapon belül tegyenek észrevételeket a számítások pontosságával kapcsolatban.

                     (5)

                     A Bizottság 2020. október 12-én az (EU) 2020/1428 bizottsági végrehajtási rendelettel (3) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínából származó extrudált alumíniumtermékek behozatalára.

                     (6)

                     Az ideiglenes rendelet (29) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően a dömping és a kár vizsgálata a 2019. január 1éjétől 2019. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak), a kár értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata pedig a 2016. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

               1.4.   Az eljárás további menete

                     (7)

                     Miután az érdekelt felek tájékoztatást kaptak azokról lényeges tényekről és szempontokról, amelyek megalapozták az ideiglenes dömpingellenes vám kivetését (a továbbiakban: az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatása), a panaszos, az érintett termék több felhasználója és importőre, több, az uniós gazdasági ágazatnak nyersanyagot szállító gazdasági szereplő, a Kínai Népköztársaság kormánya (a továbbiakban: kínai kormány) és hét kínai exportáló gyártó az ideiglenes rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében előírt határidőn belül írásbeli beadványban ismertette az ideiglenes ténymegállapításokkal kapcsolatos álláspontját.

                     (8)

                     Az érdekelt felek által felvetett kérdéseket ez a rendelet a lehető legnagyobb mértékben ismerteti. A felvetett kérdések között több olyan is volt, amely nem volt egyértelmű, illetve nem minden esetben volt lehetséges megállapítani, hogy az alaprendelet mely cikkéhez kapcsolódik. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy az általuk relevánsnak tartott érveket egyértelműsítsék, amennyiben azokkal az érdekelt felek végső tájékoztatása nem foglalkozott.

                     (9)

                     Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően és a mintavétel lezárása után két újabb importőr jelentkezett. Észrevételeiket a Bizottság annyiban vette figyelembe, amennyiben az a vizsgálat adott szakaszában lehetséges volt.

                     (10)

                     Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően az azt kérő érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy meghallgatáson vegyenek részt. Meghallgatáson vettek részt a következő érdekelt felek: a Decora S.A., a Vis Promotex d.o.o., az Alstom S. A., az O. Wilms GmbH & Co, az Airoldi Metalli S.p.A (amelyhez csatlakozott az O. Wilms GmbH, a Kastens & Knauer GmbH & Co. International KG és az Alpha Metall GmbH), a Haomei csoport (a Guangdong Haomei New Materials Co., Ltd és a Guangdong King Metal Light Alloy Technology Co., Ltd) és a PMI csoport (a Press Metal International Ltd és a Press Metal International Technology Ltd).

                     (11)

                     Az Airoldi Metalli S.p.A (a továbbiakban: Airoldi) kérte, hogy az alaprendelet 6. cikke (6) bekezdésének megfelelően találkozhasson az uniós gazdasági ágazat képviselőivel, amely kérést az utóbbiak nem fogadták el. Az Airoldi Metalli meghallgatáson vett részt a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselője előtt, aki a kérdéssel foglalkozó jelentésében kifejtett okok miatt elutasította a vállalat érvét, miszerint az alaprendelet 19a. cikkében előírt előzetes tájékoztatás keretében elégtelen információkat kapott, ami sértette a védelemhez való jogát.

                     (12)

                     Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az Airoldi vitatta az alaprendelet 19a. cikkének a meghallgató tisztviselő általi értelmezését, arra hivatkozva, hogy e rendelkezés egyedi értelmezésére van szükség. Azonban tekintettel arra, hogy az Airoldi semmi egyébbel nem támasztotta alá álláspontját, valamint hogy az említett cikk kifejezetten előírja, hogy tiszteletben kell tartani az 19. cikkben foglalt titoktartási kötelezettségeket, a Bizottság fenntartotta az üggyel kapcsolatos álláspontját.

                     (13)

                     Az alábbiakban részletezettek szerint az ideiglenes intézkedések bevezetését követően két további távoli adategyeztetésre került sor az Alstom S.A-val és az Airoldival a végleges ténymegállapítások megfogalmazásához kapcsolódó legfontosabb kérdések megerősítése érdekében. A Bizottságnak szándékában állt továbbá távoli adategyeztetést végezni egy további importőrrel, amelyre azonban az érintett fél akadályozottsága miatt nem volt lehetőség.

                     (14)

                     A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges dömpingellenes vámot kívánt kivetni a Kínából származó extrudált alumíniumtermékek behozatalára (a továbbiakban: az érdekelt felek végső tájékoztatása). A Bizottság a felek számára egy meghatározott időszakot biztosított az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeik megtételére.

                     (15)

                     A Bizottsághoz több érdekelt féltől érkeztek észrevételek, köztük a kínai kormánytól, valamint egyes kínai exportáló gyártóktól, uniós importőröktől, felhasználóktól, uniós gyártóktól, ezek beszállítóitól és különböző érdekképviseleti szervezetektől.

                     (16)

                     Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.7. pontjának rendelkezései értelmében egyes érdekelt felek lehetőséget kaptak a meghallgatásra. Meghallgatáson vett részt a Decora S.A., az Airoldi (amelyhez csatlakozott az O. Wilms GmbH, az Amari Metals BV és az Alpha Metall GmbH), a Bash-tec GmbH, a STAKO Sp. z o.o. és a Haomei csoport. Továbbá a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselője meghallgatást szervezett a Shandong Nollvetec Lightweight Equipment Co., Ltd és a Jilin Qixing Aluminium Industries Co., Ltd által felvetett kérdések kapcsán.

                     (17)

                     Az érdekelt felek végső tájékoztatására adott válasz határidejének további meghosszabbítását támogatva az Airoldi kérte az általános tájékoztató olasz nyelvű változatát, és azt állította, hogy az e változat elérhetővé tételének elmaradásával sérült az Alapjogi Charta 21., 22. és 41. cikkével együtt értelmezett 1/1958 rendelet (4). A Bizottság nem értett egyet ezzel az értelmezéssel, és írásos válaszában kifejtette, hogy az Airoldi csak a vizsgálat nagyon késői szakaszában vetette fel ezt a kérdést, és hogy egészen addig az Airoldi és ügyvédei sikeresen, hosszasan használták az angol nyelvet mind az írásbeli, mind a szóbeli kommunikáció során. (5) Ezt támasztotta alá a Bizottsággal az ügy teljes időtartama alatt folytatott kiterjedt kapcsolattartás. A Bizottság emlékeztetett a dokumentum jellegére (vagyis hogy az nem végrehajtási rendelet), és megerősítette álláspontját. Mindazonáltal a Bizottság további határidő-hosszabbítást biztosított az Airoldi számára abból a célból, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglalt valamennyi olyan rendelkezés érvényesüljön, amely összeegyeztethető a vizsgálatnak a jogszabályban előírt határidőkön belül történő lezárásával. Az érdekelt felek újabb végső tájékoztatása után az Auroldi kérte a tájékoztatást tartalmazó dokumentum olasz nyelvű fordítását. Ezt a kérést, amely nem mutatta be, hogy hogyan érinti az Airoldi védelemhez való jogát, a Bizottság a fentiekben ismertetettel azonos megfontolásból nem tudta elfogadni.

                     (18)

                     A Bizottság 2021. február 8-án újabb végső tájékoztatást küldött az érdekelt feleknek annak érdekében, hogy bemutassa az EU tagállamainak számában bekövetkezett változás következményeit (EU-28 kontra EU-27). A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján e változás nyomán felül kívánta vizsgálni az ügyben megfogalmazott ténymegállapításait, ideértve a végleges dömpingellenes vám mértékét is (a továbbiakban: az érdekelt felek újabb végső tájékoztatása). A Bizottság a felek számára egy meghatározott időszakot biztosított az érdekelt felek újabb végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeik megtételére. A Bizottsághoz a Haomei csoporttól, az Airolditól és az Euranimitől érkeztek észrevételek; ez utóbbi fél az érdekelt felek végső tájékoztatása után jelentkezett érdekelt félként.

                     (19)

                     Az érdekelt felek újabb végső tájékoztatását követően az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.7. pontjának rendelkezései értelmében egyes érdekelt felek lehetőséget kaptak a meghallgatásra. Ilyen meghallgatáson a Haomei csoport, az Airoldi és az Euranimi vett részt. Emellett 2021. február 18-án az Airoldi lehetőséget kapott arra, hogy a meghallgató tisztviselő előtt is előadja érveit. Ekkor a Bizottság szolgálatai megismételték, hogy a vizsgálatban követett speciális megközelítést az indokolta, hogy az Egyesült Királyság kivétele után a ténymegállapítások nem változtak (ezt az uniós gazdasági ágazat is megerősítette, és egyetlen érdekelt fél sem vitatta). A meghallgatás során megerősítést nyert, hogy az érdekelt felek újabb végső tájékoztatása mindazokat a magyarázatokat tartalmazta, amelyekre az érdekelt feleknek a védelemhez való joguk gyakorlásához szükségük volt.

               1.5.   Mintavétel

                     (20)

                     mivel a mintavétellel kapcsolatban nem érkeztek észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (8)–(20) preambulumbekezdését.

                     (21)

                     Az ideiglenes rendelet (19) preambulumbekezdésében a Bizottság hivatkozott az eredetileg kiválasztott, három együttműködő exportáló gyártói csoportból álló mintára, amely az összes export 28,1 %-át képviselte. Az ideiglenes rendelet (24) preambulumbekezdésében a Bizottság jelezte, hogy véglegesen két együttműködő exportáló gyártói csoportból álló mintát választott ki, tekintettel arra, hogy a Liaoning Zhongwang csoport nem töltötte ki a kérdőívet. A két vállalatcsoportból álló minta az összes export 20,9 %-át képviselte.

                     (22)

                     E rendelet (206)–(210) preambulumbekezdése kifejti, hogy a Bizottság hogyan állapította meg a Kínából érkező behozatal módosított szintjét a vizsgálati időszakra nézve. A módosítás után a Kínából származó extrudált alumíniumtermékek behozatalának becsült szintje csökkent. Ennek következtében az eredetileg kiválasztott, három együttműködő exportáló gyártói csoportból álló minta az újonnan becsült behozatal 45,3 %-át, a két együttműködő exportáló gyártói csoportból álló végleges minta pedig 33,7 %-át képviselte.

                     (23)

                     Két további exportáló gyártó kellő indokolás mellett kérte az együttműködő exportáló gyártók jegyzékére történő felvételét.

                     (24)

                     Észrevételeik figyelembevételét követően a Bizottság ennek megfelelően aktualizálta az ideiglenes rendelet mellékletét, és e rendelet mellékletében a két vállalatot hozzáadta az együttműködő exportáló gyártók jegyzékéhez.

                     (25)

                     Az egyik együttműködő exportáló gyártó megjegyezte, hogy túl kicsi ahhoz, hogy a mintában szerepelhessen. Azt állította, hogy mérete miatt hátrány éri, mert a legmagasabb vám hatálya alá kerül.

                     (26)

                     A Bizottság megjegyezte, hogy az adott exportáló gyártó nem a legmagasabb vám hatálya alá kerül. A legmagasabb vám azokra a vállalatokra alkalmazandó, amelyek nem tanúsítottak együttműködést a vizsgálat megindításakor, és ezért nem kerültek fel az együttműködő vállalatoknak a mellékletben található jegyzékére. Az állítást megfogalmazó exportáló gyártóhoz hasonlóan a mintában nem szereplő együttműködő vállalatokra kivetett vám valójában alacsonyabb, mint az egyik mintában szereplő exportáló gyártóra kivetett vám, mivel kiszámítása a mintában szereplő exportáló gyártók esetében megállapított dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga alapján történt. Végezetül az exportáló gyártók mintájának kiválasztása az alaprendelet szerinti követelményeknek megfelelően történt. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.

               1.6.   További információk és elemzések kérése az érdekelt felek végső tájékoztatását követően

                     (27)

                     Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az Airoldi megjegyezte, hogy védelemhez való jogát befolyásolta az, hogy az uniós gyártókkal folytatott távoli adategyeztetésekről nem kapott részletes információkat. Az Airoldi által említett részletek azonban üzleti titoknak minősülnek. Az uniós gyártók ugyanígy nem fértek hozzá a többi érdekelt féllel folytatott távoli adategyeztetések üzleti titoknak minősülő részleteihez. Továbbá a Bizottság a távoli adategyeztetéseknek „az érdekelt felek számára hozzáférhető” változatát az ügy iratai között az Airoldi rendelkezésére bocsátotta. A Bizottság ezért fenntartja, hogy az Airoldi védelemhez való jogát teljes mértékben tiszteletben tartotta.

                     (28)

                     Egyes érdekelt felek új információkat nyújtottak be az eljárás megindításáról szóló értesítésben a tényszerű információk benyújtására megadott határidő, valamint az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó észrevételek benyújtására megadott határidő lejárta után (amelyet a határidő-hosszabbítást kérő felek részére a Bizottság már így is legfeljebb hét nappal meghosszabbított).

                     (29)

                     Az Airoldi a meghallgatásról benyújtott összefoglalójában bizonyos állításokat fogalmazott meg Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (a továbbiakban: Egyesült Királyság) Európai Unióból való kilépésének, valamint az átmeneti időszak lejártának a vizsgálatra gyakorolt vélt hatásáról. Ezeket az állításokat a meghallgatáson nem terjesztette elő.

                     (30)

                     Az érdekelt fél ezt az összefoglalót az eljárás megindításáról szóló értesítésben a tényszerű információk benyújtására megadott határidő lejárta után, valamint az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó észrevételek benyújtására megadott (és az Airoldi kérésére már hét nappal meghosszabbított) határidő lejárta után nyújtotta be. A Bizottság emlékeztet arra, hogy sem a meghallgatások, sem a meghallgatásról készített összefoglalók nem használhatók fel az ügyben rendelkezésre nem álló tényszerű információk vagy elemek bemutatására, ezért nem hosszabbítják meg a további vélemények benyújtására rendelkezésre álló határidőt. A vállalat további beadványokat nyújtott be az előírt határidők lejárta után, amelyeket ezért nem lehetett figyelembe venni.

                     (31)

                     Ugyanez vonatkozik a Haomei csoportra is, amely az előírt határidőn túl két észrevételt nyújtott be; az egyik észrevétel Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (a továbbiakban: Egyesült Királyság) Európai Unióból való kilépésének, valamint az átmeneti időszak lejártának a vizsgálatra gyakorolt állítólagos hatásárára vonatkozott.

                     (32)

                     Emellett az Euranimi szintén az érdekelt felek tájékoztatására való reagálás tekintetében előírt határidőkön túl tett észrevételeket, amelyeket – annyiban, amennyiben azok túlmutattak az érdekelt felek újabb végső tájékoztatásán – nem volt mód figyelembe venni.

                     (33)

                     Azokkal a kérdésekkel kapcsolatban, amelyeket az érdekelt felek a vizsgálatnak a Bizottság általi megfelelő lefolytatásához rendelkezésre álló időkereten túl vetettek fel, a Bizottság megjegyzi, hogy az eljárás ideiglenes szakaszában és az érdekelt felek végső tájékoztatásában megfogalmazott ténymegállapítások az EU-28 adatain alapultak, hiszen ezeket a ténymegállapításokat a Bizottság 2021. január 1. előtt fogalmazta meg. A tényszerű információk benyújtásának az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határideje 2020. október 28-án járt le, azaz jóval az Egyesült Királyság kilépésével kapcsolatos átmeneti időszak lejárta előtt. Ez alátámasztja a ténymegállapítások érvényességét.

                     (34)

                     Emellett a vizsgálatra vonatkozó határidőkön belül egyik fél sem állította (és még kevésbé bizonyította), hogy az intézkedések jelentősen eltérőek lettek volna (vagy lehettek volna), ha az Egyesült Királyságra vonatkozó információkat nem tartalmazó információkon alapultak volna.

                     (35)

                     Ezzel együtt a Bizottság felülvizsgálta az ügyben rendelkezésre álló információkat annak értékelése céljából, hogy az EU-28 vonatkozásában megfogalmazott ténymegállapítások az EU-27 összefüggésében is érvényesek-e. A vizsgálat alábbiakban nem említett szempontjai kapcsán az EU-28 vonatkozásában megfogalmazott ténymegállapítások az EU-27 összefüggésében is érvényesek, mivel a Bizottság meggyőződött arról, hogy a vizsgálat során szerzett információk az EU-27-re nézve is reprezentatívak, és a hatás, ha van egyáltalán, minimális.

                     (36)

                     Az érdekelt felek újabb végső tájékoztatása után az Airoldi előadta, hogy az Egyesült Királyságnak az Unióból való kilépésével kapcsolatos észrevételeit határidőn belül tette meg, hiszen az átmaneti időszak lejárta és az Egyesült Királysággal való kereskedelmi kapcsolatok végleges meghatározása „új tényt” képezett. Ezt ugyanakkor nehéz összeegyeztetni a vállalat azon kimondott álláspontjával, hogy „a brexit és az Egyesült Királyság végleges kilépése köztudomásúan 2021. január 1-jén következett be”. Mindazonáltal a vállalat az érdekelt felek végső tájékoztatására való reagálás 2021. január 11-i határidejéig maradéktalanul gyakorolhatta a védelemhez való jogát és megfogalmazhatta a kérdéssel kapcsolatos észrevételeit. Az, hogy a Bizottság – az eljárás lefolytatása tekintetében rugalmasságot gyakorolva – ezt a határidőt hét nappal meghosszabbította, további lehetőséget jelentett a vállalat számára álláspontjának kifejtésére. Ennek ellenére a vizsgálatnak az EU-27 figyelembevételével történő újbóli lefolytatására vonatkozó kérés csak 2021. január 20-án, tehát jóval a meghosszabbított határidő lejárta után érkezett be. Ezért ezt a felvetést a Bizottság nem fogadhatta el. Ettől függetlenül a Bizottság a fentiekben említett módon elvégezte az újbóli vizsgálatot.

                     (37)

                     Az érdekelt felek újabb végső tájékoztatása után a Haomei az észrevételek megfogalmazására megállapított meghosszabbított határidő után egy további kéréssel állt elő, amelyben megismételte korábbi észrevételeit. Ez a kései kérés ennek megfelelően nem volt elfogadható. Mindazonáltal a kérésben foglalt észrevételekkel a (196), a (259) és a (270) preambulumbekezdés már foglalkozott.

               1.7.   Egyedi vizsgálat

                     (38)

                     Két exportáló gyártó, a Shandong Nollvetec Lightweight Equipment Co., Ltd és a Jilin Qixing Aluminium Industries Co., Ltd észrevételt fűzött ahhoz, hogy a Bizottság e két vállalatot nem vizsgálta külön, jóllehet ezt kérték, és a kérdőívre is nyújtottak be választ. Mindkét vállalat azt állította, hogy kitöltött kérdőívükből az következik, hogy esetükben 0 %-os vámtétel alkalmazandó.

                     (39)

                     Az ideiglenes rendelet szakaszában a Bizottság kijelentette, hogy döntést hoz majd arról, hogy lehetővé teszi-e az egyedi vizsgálatot a vizsgálat végleges szakaszában. Azonban fény derült arra, hogy e kérések vizsgálata nagy teherrel járt volna, és meghiúsította volna azt, hogy a vizsgálat az alaprendeletben megállapított időszakon belül lezáruljon. Az ideiglenes és a végleges fázis között rendelkezésre álló többletidő nem volt elegendő ahhoz, hogy a Bizottság e kérelmeket megfelelően megvizsgálja. A Bizottság ezért megerősítette azt a döntését, hogy egyetlen egyedi vizsgálat iránti kérelemnek sem ad helyt.

                     (40)

                     Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően ugyanez a két exportáló gyártó – a Shandong Nollvetec Lightweight Equipment Co., Ltd és a Jilin Qixing Aluminium Industries Co., Ltd – megismételte az egyedi vizsgálat elutasításával kapcsolatos észrevételeit, továbbá észrevételt fűzött a Bizottság által a (39) preambulumbekezdésben adott magyarázathoz. E két gyártó azzal érvelt, hogy két egyedi vizsgálatra irányuló kérelem nem tekinthető az exportőrök olyan magas számának, amely nagy terhet róna a Bizottságra és meghiúsítaná a vizsgálatnak az alaprendeletben megállapított időszakon belüli lezárását.

                     (41)

                     Azzal kapcsolatban, hogy a további kérelmek vizsgálata nagy terhet jelentene és megakadályozná a vizsgálat időben történő lezárását, a Bizottság hangsúlyozni kívánja, hogy a mintában szereplő gyártók (a Haomei csoport és a PMI csoport) vizsgálata során – amint azt az ideiglenes rendelet (22) preambulumbekezdése említi – négy exportáló gyártót vizsgált meg: a Guangdong Haomei New Materials Co., Ltd-t, a Guangdong King Metal Light Alloy Technology Co. Ltd-t, a Press Metal International Ltd-t és a Press Metal International Technology Ltd-t.

                     (42)

                     Emellett a Bizottság a további exportáló gyártók vizsgálatából fakadó terhek felmérése során figyelembe vette e rendkívül összetett ügy valamennyi aspektusát, továbbá a Covid19-világjárvány miatt bevezetett korlátozásokat is. E tekintetben további részletekkel szolgál a meghallgató tisztviselő 2021. január 13-i meghallgatásról szóló jelentése, amely az ügy aktájában érhető el.

                     (43)

                     Az észrevételek hivatkoztak továbbá az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésére, amely szerint az együttműködő exportáló gyártók esetében alkalmazott dömpingellenes vám mértéke nem haladhatja meg a mintában szereplő felek tekintetében megállapított dömpingkülönbözetek súlyozott átlagát. Ennek kapcsán a Bizottság megerősítette, hogy ez így van, és ez az oka annak, hogy az együttműködő exportáló gyártók esetében alkalmazott dömpingellenes vám alacsonyabb, mint a mintában szereplő két exportáló gyártó egyikének esetében alkalmazott dömpingellenes vám.

               1.8.   A vizsgálat felfüggesztésére vonatkozó kérelem

                     (44)

                     Az egyik importőr, az Airoldi ismételten felvetette a vizsgálat felfüggesztésének kérdését, amelyet az ideiglenes rendelet (27) és (28) preambulumbekezdése tárgyal. Ugyanez volt a tárgya az európai ombudsman részére eljuttatott panasznak, amelyet az európai ombudsman elutasított. Az importőr azt állította, hogy az alaprendelet sérti a felek alapjogait (különösen a meghallgatáshoz való jogot, a megfelelő ügyintézéshez való jogot, az egyenlőség elvet és az egészségvédelemhez való jogot), mivel nem írja elő a vizsgálatok felfüggesztését a jelenlegi világjárványhoz hasonló veszélyhelyzetekben.

                     (45)

                     Az Airoldi továbbá azt is állította, hogy az alaprendeletnek a WTO dömpingellenes megállapodásának értelmében a körülményekre tekintettel hosszabb időt kellett volna biztosítania a vizsgálat elvégzésére. Az Airoldi szerint az alaprendelet a dömpingellenes megállapodás végrehajtási intézkedése, és mivel a dömpingellenes megállapodás 5. cikkének (10) bekezdése a vizsgálatok befejezésére fordítható maximális időt 18 hónapban szabja meg, az Európai Unió jogosult arra, hogy eltérjen a vizsgálati határidőktől, és a dömpingellenes megállapodásban említett időkeretet alkalmazza. Az Airoldi érvelése szerint a Kereskedelmi Főigazgatóságnak – a szerződések jogáról szóló évi bécsi egyezmény 57. cikke alkalmazásával („Szerződés felfüggesztése a szerződés rendelkezéseire való hivatkozással vagy a felek megegyezése alapján”) – kérelmeznie kellett volna az illetékes kínai hatóságoktól, hogy a körülményekre tekintettel egyezzenek bele a vizsgálat felfüggesztésébe.

                     (46)

                     A javasolt megközelítés azonban jogilag nem volt lehetséges, mivel e vizsgálatra az alaprendelet által a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök alkalmazásának keretében kerül sor. A Bizottság ezért nem térhet el az alaprendeletben előírt határidőktől. Továbbá az európai bíróságok ítélkezési gyakorlata szerint a dömpingellenes megállapodás csak igen korlátozott körülmények között rendelkezik közvetlen hatállyal, és mivel ezek a körülmények ebben az ügyben nem voltak megállapíthatók, ebben az ügyben a dömpingellenes megállapodás nem élvezett elsőbbséget az alaprendelettel szemben.

                     (47)

                     Válaszában az érdekelt fél azt állítja, hogy a vizsgálat határidőinek módosításához nem volt szükség jogszabály-módosításra, és állításának alátámasztására megemlíti az (EU) 2020/1173 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (6), amely módosítja az alaprendeletet, és az előzetes tájékoztatási időszak időtartamát három hétről négy hétre növeli. Ez azonban irreleváns, mert a Bizottság az (EU) 2020/1173 rendeletet az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének negyedik albekezdésében megállapított hatásköre gyakorlásával, annak keretein belül fogadta el. Egyedi felhatalmazás hiányában a vizsgálat befejezésére vonatkozó kötelező határidőket előíró egyedi rendelkezések nem módosíthatók, azoktól eltérni nem lehetséges.

                     (48)

                     Továbbá ezzel az állítással kapcsolatban a Bizottság a felfüggesztés iránti kérelmet a jelen körülmények között aránytalannak ítélte, mivel a Covid19-világjárvány következtében bevezetett korlátozások ellenére a Bizottság szolgálatai el tudták végezni a vizsgálatot, a feleknek pedig lehetőségük volt arra, hogy érdemi részvételeket tegyenek. Az Airoldi az alapjogok állítólagos megsértését panasz formájában az európai ombudsman felé is jelezte, aki megállapította, hogy a Bizottság a lehetséges legnagyobb mértékben hosszabbította meg a határidőt a Covid19-válság támasztotta kihívások figyelembevétele érdekében. Az európai ombudsman azt is megjegyezte, hogy a határidők további meghosszabbítása veszélyeztette volna azt, hogy a Bizottság a dömpingellenes vizsgálatot a rá nézve kötelező jogi határidőkön belül végezze el. Az európai ombudsman ezért úgy találta, hogy a Bizottság észszerűen járt el, és az ügyet lezárta azzal, hogy hivatali visszásságot nem talált (7).

                     (49)

                     Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az Airoldi ismételten állította, hogy a Bizottság tévedett, amikor elutasította a vizsgálat felfüggesztésére irányuló kérelmét. Figyelembe véve azonban, hogy nem merült fel új érv, a Bizottság megerősíti, hogy az állítás nem fogadható el.

                     (50)

                     Az importőr továbbá az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban hozzáférést kért a Bizottság egyes belső dokumentumaihoz (8). Az ezzel kapcsolatos kérelem és az arra adott válasz a rendeletben foglalt rendelkezéseknek felel meg, és nem képezi e vizsgálat tárgyát.

                     (51)

                     Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Haomei csoport jelezte, hogy a Bizottság bejelentette az EU–Kína átfogó beruházási megállapodásra irányuló tárgyalások elvi lezárását. A Haomei azzal érvelt, hogy a vizsgálatot el kell halasztani annak érdekében, hogy az eljárásban érintett felek szélesebb körű tájékoztatást kaphassanak az átfogó beruházási megállapodásról, és írásban megfelelően észrevételezhessék a folyamatban lévő eljárásra gyakorolt hatásait. Ez a felvetés irreleváns, mert az átfogó beruházási megállapodás olyan kérdésekre vonatkozik, amelyek semmilyen módon nem módosítják vagy befolyásolják a piacvédelmi eszközök alkalmazását, ezért a Bizottság ezt az érvet nem fogadta el.

                     (52)

                     Az érdekelt felek újabb végső tájékoztatása után a Haomei csoport megismételte és kibővítette a vizsgálat elhalasztása mellett felhozott érveit, ezek az érvek azonban nem változtatták meg az (51) preambulumbekezdésben azok irreleváns voltával kapcsolatban megfogalmazott következtetést. Emellett a Haomei csoport által ismételten előadott érvek nem voltak közvetlen kapcsolatban az érdekelt felek újabb végső tájékoztatásával, tehát határidőn túl érkeztek be.

                     (53)

                     Az érdekelt felek újabb végső tájékoztatása után a Haomei csoport azt is felvetette, hogy a vizsgálatot a dömpinggel, a kárral és az ok-okozati összefüggéssel kapcsolatban felhozott érveinek erejénél fogva meg kellene szüntetni. Tekintettel azonban arra, hogy a szóban forgó érveket a Bizottság e rendeletben elutasította, a Bizottság megerősítette, hogy nincs ok a vizsgálat megszüntetésére.

               1.9.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

                     (54)

                     mivel a vizsgálati időszakra és a figyelembe vett időszakra vonatkozóan nem érkezett észrevétel, a Bizottság az ideiglenes rendelet (29) preambulumbekezdését megerősítette.

               2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

         2.1.   A termékkört érintő állítások

                     (55)

                     Az egyik exportáló gyártó javasolta, hogy a dömping és a kár vizsgálatára piaci szegmensenként kerüljön sor.

                     (56)

                     Ahogy azt az ideiglenes rendelet – többek között annak (43)–(47) preambulumbekezdése – és ez a szakasz kifejti, az általában „extrudált alumíniumterméknek” nevezett alumíniumtermékek azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és ezért kivétel nélkül az érintett termékkörbe tartoznak. Jóllehet bizonyos extrudált termékeket kizárólag bizonyos célokra lehet felhasználni, ennek az az oka, hogy e termékek személyre szabottak és gyártásuk kifejezetten a rendeltetésszerű használat céljára történik. A kereskedelmi gyakorlatban bevezettek bizonyos megkülönböztetéseket többek között a puha és a kemény ötvözetek, a közepes és nagy méretű szelvények, a szabványos és a speciális szelvények, illetve a bizonyos felhasználásra szánt extrudált termékek között. A vizsgálat feltárta, hogy jóllehet sok gyártó több kategóriában is jelen van, gépeik műszaki jellemzőinek és ügyfeleik igényeinek megfelelően végzik a gyártást. Az ötvözetek vonatkozásában a vizsgálat megállapította, hogy többféle alumíniumötvözet létezik, és egy adott felhasználásra különböző ötvözetek is alkalmasak lehetnek. Továbbá, ahogyan azt e rendelet (197) preambulumbekezdése kifejti, egyes felek úgy vélték, hogy a piacot a fent említett kritériumoknak megfelelően kellene differenciálni. Ennek ellenére – tekintettel a különböző termékek közötti egyértelmű megkülönböztetés vagy az ilyen megkülönböztetést szolgáló kritérium hiányára – a dömping és a kár értékelését az uniós gazdasági ágazat egészén kell végrehajtani, biztosítva a termékek összehasonlíthatóságát. Ezért a szegmentációra vonatkozó állítást a Bizottság elutasította.

                     (57)

                     Az egyik importőr (Airoldi) azt állította, hogy a 7610 90 90 KN-kód meghatározása és hatálya pontatlan, mivel a Bizottság hibázott akkor, amikor az ezen KN-kód alá tartozó behozatalt beemelte az érintett termék behozatali statisztikáiba.

                     (58)

                     Először: a KN-kódok, valamint az alájuk tartozó termékek meghatározására sem ez a vizsgálat, sem a piacvédelmi jogszabályok hatálya nem terjed ki; a meghatározás az uniós osztályozási szabályoknak megfelelően történik. Azzal a javaslattal kapcsolatban, hogy a vizsgálatot a 7610 90 90 KN-kód alá tartozó termékekre is ki kell terjeszteni, megjegyzendő, hogy – amint azt az ideiglenes rendelet (218)–(223) preambulumbekezdése kifejti – a Bizottság már jelezte, hogy az e kód alá tartozó érintett termékek aránya a panaszosok által eredetileg becsült értéknél alacsonyabb lehet. Ez nem cáfolja azt a tényt, hogy az érintett termék a vámbesorolás szerint jelenleg a fent említett kód alá tartozik. A témával kapcsolatos végső döntést az az elemzés és következtetés tartalmazza, amelyről e rendelet (206)–(210) preambulumbekezdése számol be.

                     (59)

                     Az Airoldi az érdekelt felek végső tájékoztatását követően visszatért az előző preambulumbekezdésben említett kérdésre. Megismételte érveit, és megemlítette, hogy számos KTF létezik a szóban forgó KN-kód alatt. Az ilyen KTF-ek megléte azonban nem jelenti azt, hogy a kód alá tartozó bizonyos behozatalok ne tartoznának az érintett termék körébe. Ezt a kérdést a 4.3. fejezet („Az érintett országból érkező behozatal”) tárgyalja részletesebben.

                     (60)

                     Az ideiglenes tájékoztatást követően az egyik felhasználó (Alstom) azt állította, hogy a Bizottság a termék kizárása iránti kérelme elutasításakor nem értette meg az Alstom által importált termékek tulajdonságainak bonyolultságát, mivel a vasúti extrudált alumíniumtermékek olyan terméknek számítanak, amelyeknek alapvető jellemzőik eltérnek az eljárás hatálya alá tartozó egyéb alumíniumtermékekéitől. A vasúti extrudált alumíniumtermékekre specifikus szabványok vonatkoznak, és meg kell felelniük a rendeltetésszerű alkalmazásukhoz szükséges szigorú követelményeknek, ideértve a tűréshatárt, a mikrostruktúrát, a felhasználható ötvözetek kiválasztását, a kifáradással kapcsolatos követelményeket, a vastagságot, az ellenőrzést, a mechanikai tulajdonságok megfelelőségét és extrudálási varratok tartósságát, ami közvetlenül érinti a terméket és végső soron az utasok biztonságát garantálja. Ennyiben eltérnek a többi megrendelésre készült terméktől, ahol a személyre szabott jelleg kizárólag a termék külalakját érintő tulajdonságokra vonatkozó kérdésekre terjed ki, úgymint a hosszra, a szélességre, a súlyra vagy a felületre (pl. méretre vágott, polírozott stb.), és nem befolyásolja a termék alapvető jellemzőit. A különböző termékkövetelményeknek való megfelelés a vasúti célokra használt termékeket megkülönbözteti az egyéb célokra felhasználtaktól. Végezetül az Alstom azt állította, hogy a korábbi ügyekben a Bizottság a vizsgálatból a termékek felhasználása és gyártási folyamata alapján zárt ki egyes termékeket (ezen belül az Alstom az egyes öntöttvas árukra vonatkozó intézkedésekre (9) hivatkozik, valamint a Kínából származó síkhengerelt termékeket érintő, nemrégiben megkezdett vizsgálatra (10)).

                     (61)

                     Bár ezeket az állítások nem voltak megfelelően alátámasztva, a Bizottság nem vitatja, hogy számos extrudált alumíniumtermékre, többek között a vasúti ágazatban használtakra jellemző az összetettség, és azt sem, hogy a különböző terméktípusokra különböző sajátos tulajdonságok, felhasználások vagy gyártási folyamatok jellemzők, hogy különböző termékszabványok vonatkozhatnak rájuk, vagy hogy a helyettesíthetőség adott esetben nem minden egyes terméktípusra nézve áll fenn. Azonban mérlegelési jogkörén belül a Bizottságnak meg kell vizsgálnia minden egyes ügy sajátos jellemzőit, különös tekintettel arra a kulcsfontosságú kritériumra, hogy a különböző típusokra ugyanazon alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságok jellemzők-e. Jelen esetben a típusokhoz kapcsolódó sajátosságokra vonatkozóan megadott információk nem cáfolták azt, hogy a kérdéses típusok ideiglenes rendeletben leírt alapvető tulajdonságai azonosak, függetlenül attól, hogy mely gazdasági ágazatokban kerülnek felhasználásra. Továbbá mind az exportáló gyártók, mind az uniós gazdasági ágazat állítanak elő extrudált alumíniumtermékeket a vasúti ágazatban történő felhasználásra. A vasúti ágazatban alkalmazott extrudált alumíniumtermékek tehát a vizsgálat hatálya alá tartoznak, amely tekintetében megtörtént a dömping, a kár és az uniós érdek szempontjainak értékelése. Ezért az érvet a Bizottság nem fogadhatta el.

                     (62)

                     A vasúti ágazatban alkalmazott extrudált alumíniumtermékek tekintetében két exportáló gyártó (a Shandong Nollvetec Lightweight Equipment Co., Ltd és a Jilin Qixing Aluminium Industries Co., Ltd) is kérte e termékek kizárását a termékkörből. Ez a két gyártó azzal érvelt, hogy az általános felhasználáshoz képest ezekre a termékekre specifikus és szigorúbb szabványok és gyártási folyamatok jellemzők. A fentiekben kifejtettek szerint a termékkörbe tartozó termékek, nevezetesen az ideiglenes rendelet (38)–(41) preambulumbekezdésében említettek azonos alapvető tulajdonságokkal rendelkeznek, annak ellenére, hogy emellett bizonyos felhasználásokra vagy gazdasági ágazatokra érvényes szabványoknak is meg kell felelniük.

                     (63)

                     Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően egy uniós szövetség (UNIFE), egy felhasználó (az Alstom) és két exportáló gyártó (a Jilin Qixing és a Shandong Nollvetec) megismételte a vasúti ágazatban alkalmazott extrudált termékek kizárása melletti érveit.

                     (64)

                     Az Alstom azt is állította, hogy a Bizottság a termékkizárás iránti kérelem értékelése során nem mérlegelte kellőképpen, hogy a termékek versenyben állnak-e egymással. Azonban – ahogyan azt a (61) preambulumbekezdés említi – mind az exportáló gyártók, mind az uniós gazdasági ágazat állítanak elő és értékesítenek extrudált alumíniumtermékeket a vasúti ágazatban történő felhasználásra. Tehát versenyben állnak egymással. A vizsgálat megerősítette továbbá, hogy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat hatást gyakorol egyes további terméktípusoknak a vasúti ágazat részére történő gyártására, valamint arra, hogy az Unió erre tisztességes kereskedelmi feltételek mellett mennyiben képes. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

                     (65)

                     Az Alstom továbbá azt állította, hogy a Bizottság nem megfelelően vette figyelembe az ítélkezési gyakorlatot. Az egyes öntöttvas árukra vonatkozó ügy kapcsán az Alstom azt állította, hogy a termékkizárás indokai között szerepelt többek között az EN szabvány létezése. Az Alstom azzal érvelt, hogy a Bizottság nem fejtette ki, hogy a jelen ügyben az EN szabvány létezése miért nem releváns tényező. Ahogyan azt a (61) preambulumbekezdés említi, a Bizottság nem vitatja, hogy minden egyes felhasználó gazdasági ágazat egyedi tulajdonságokkal rendelkező termékeket vásárol. Ez a fajta különbségtétel azonban valamennyi felhasználó ágazatra jellemző, és az adott ágazatban érvényes műszaki követelményekkel áll összefüggésben. Ismét meg kell jegyezni: az, hogy a vasúti ágazatban léteznek EN szabványok, nem zárja ki, hogy a szabvány hatálya alá tartozó extrudált termékek ugyanazokkal az alapvető tulajdonságokkal rendelkeznek, mint a más alkalmazásokra szánt termékek. A lábbelikre vonatkozó ügyben (11) egyes termékeknek a vizsgálat hatálya alól történő kizárását nem utolsósorban az indokolta, hogy az ügy keretében vizsgált termékek alapvető tulajdonságai nem egyeztek meg. A jelen ügyben nem ez a helyzet, mivel az alapvető tulajdonságok azonosak. Például a lábbelik esetében ezek a különbségek eltérő import- és ártendenciákat eredményeztek; erre vonatkozóan a felek egyetlen állítást sem fogalmaztak meg. Összességében a Bizottság megerősíti, hogy ez az érv nem fogadható el.

                     (66)

                     Egy másik felhasználó (Carl Prinz), amely padlóburkolatoknál használatos technológiai megoldásokat gyárt, azt állította, hogy az általuk importált termékekre vonatkozó szabványok és csökkentett tűréshatárok miatt, valamint azért, mert az előállítás során speciális sajtolókra és egyéb gyártási eszközökre van szükség, e termékek nem hasonlíthatók össze a szabványos importált termékekkel, és emiatt ki kell azokat zárni a vizsgálatból.

                     (67)

                     Az előző felhasználó érvéhez hasonlóan ez az érv sem volt elfogadható. Először: az exportáló gyártók és az uniós gazdasági ágazat egyaránt igen sokféle terméket értékesített, azonban a terméktípusok szerinti felosztás biztosította, hogy az árak összehasonlítása összehasonlítható termékeken történik. Másodszor: az egyes terméket és felhasználását igen specifikussá tevő műszaki követelmények ellenére az adott termék és az érintett termék alapvető tulajdonságai továbbra is azonosak.

                     (68)

                     Egy exportáló gyártó (Fuyao) kérte a gépkocsikhoz kapcsolódó tartozékokhoz használt extrudált termékek vizsgálatból történő kizárását. Az exportáló gyártó állítása szerint a Bizottság nem volt tekintettel arra, hogy ezek az extrudált termékek különböznek az egyéb (például az építőiparban használt) extrudált termékektől. Állítása alátámasztására az exportáló gyártó kijelentette, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint a Bizottság „több tényezőt is figyelembe vehet, mint például a termékek fizikai, technikai és kémiai jellemzőit, használatukat, helyettesíthetőségüket, a fogyasztó általi észlelésüket, a forgalmazási csatornákat, a gyártási folyamatot, az előállítási költségeket, a minőséget” (12). Az exportáló gyártó ezért azt állította, hogy az általa exportált termékeket ki kell zárni, mivel végfelhasználásának módja eltér az intézkedés által érintett többi termékétől. Továbbá az exportáló gyártó kérésének alátámasztására azt is megemlítette, hogy a Bizottság az ideiglenes rendelet (41) preambulumbekezdésében indokolás nélkül zárt ki termékeket a vizsgálatból (például a részegységeket, a hegesztett csöveket és a késztermékkészleteket).

                     (69)

                     Ezeknek az érveknek a kapcsán megjegyzendő, hogy – amint azt az (56) preambulumbekezdés kimondja – jóllehet vannak bizonyos extrudált termékek, amelyeket kizárólag egy bizonyos gazdasági ágazatban és bizonyos célokra lehet felhasználni, ennek az az oka, hogy e termékek személyre szabottak és gyártásuk kifejezetten a rendeltetésszerű használatra történik. A vizsgálat feltárta, hogy a különböző termékek között nincs olyan egyértelmű határvonal vagy megkülönböztető jellemző, amely indokolná a szegmentált elemzést. A Bizottság ehelyett azt állapította meg, hogy dömping, valamint az uniós gazdasági ágazatot érő kár értékeléséhez a legmegfelelőbb megközelítés az összes terméktípus egyszerre történő vizsgálata, annak biztosítása mellett, hogy az összehasonlított termékek valóban összehasonlíthatók. Az ideiglenes rendelet (41) preambulumbekezdésében említett kizárások kapcsán megjegyzendő, hogy ezeket a panaszosok határozzák meg, amikor kiválasztják azt a termékkört, amely ki volt téve a kárt okozó dömping hatásainak. Ezért ezeket az állításokat a Bizottság elutasította.

                     (70)

                     Az egyik felhasználó (Stako Sp. z o.o.), amely az autonóm vámfelfüggesztés mellett nagy nyomású tartályokban alkalmazott alumíniumcsöveket importál, azt állította, hogy a vámfelfüggesztés miatt a termékeket ki kell zárni az intézkedések hatálya alól. Ezt az állítást jóval az ilyen kérelmek benyújtására vonatkozó határidő lejárta után, az eljárás megindításáról szóló értesítés dátumát követő 10 nap elteltével nyújtották be. A vállalat azt állította, hogy mivel az importált termékeket nem gyártják az Unióban, e behozatal definíció szerint nem okozhatott kárt az uniós gazdasági ágazatnak, és ezért kizárására nem kerülhet sor.

                     (71)

                     A panaszos továbbá azonosított egy uniós gyártót, amely a panaszos véleménye szerint képes és hajlandó a termék gyártására és beszállítására.

                     (72)

                     Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően ez a felhasználó megjegyezte, hogy az úgynevezett „flow forming” gyártástechnológiával előállított csöveket sem az említett uniós gyártó, sem más uniós gyártó nem tudja szállítani, és azokat csak Kínából lehet beszerezni. Ez a felhasználó ezért az ilyen típusú csövek kizárását kérte a Bizottságtól.

                     (73)

                     A European Aluminium ekkor megjegyezte, hogy egy hasonló eljárást alkalmazó másik uniós gyártó képes megfelelő termék beszállítására, és jelezte, hogy az uniós gyártók bármilyen extrudált termék előállítására képesek.

                     (74)

                     A Bizottság megjegyezte, hogy a Stako a vizsgálat során későn jelentkezett, és a fennmaradó időn belül nem volt lehetőség következtetést levonni a hasonló eljárás hasznosságáról. Továbbá a Stakóval tartott meghallgatáson megerősítették, hogy az Unióban alkalmazzák az úgynevezett „flow forming” gyártástechnológiát.

                     (75)

                     Továbbá a vámfelfüggesztés hatálya alá tartozó termékek az érintett termékéivel azonos alapvető tulajdonságokkal rendelkeznek.

                     (76)

                     A kizárás iránti kérelmet a Bizottság ezért elutasította.

                     (77)

                     Az egyik felhasználó (Bi Silque S.A.), amely autonóm vámfelfüggesztés mellett keretekben felhasznált üreges profilokat importál, szintén kérte e termékek kizárását az intézkedések hatálya alól, bár jóval az ilyen kérelmek benyújtására vonatkozó határidő lejárta után. Ez a vállalat azt állította, hogy az uniós piacon ellátási hiány van, ezért ezeket a behozatalokat ki kell zárni a termékkörből. Egy független importőr szintén észrevételt tett ezzel a kérdéssel kapcsolatban, és megerősítette ezt az állítást.

                     (78)

                     A panaszos azonban azonosított négy uniós gyártót, amely képes és hajlandó e termékek gyártására és beszállítására. Ebben az ügyben az ezen felhasználó által importált termékek láthatólag az érintett termékéivel azonos alapvető tulajdonságokkal rendelkeznek, ezért a kizárás iránti kérelmet el kellett utasítani.

                     (79)

                     Egy uniós felhasználó (Forest Group Nederland B.V.) szerint az általa értékesített termék kínai beszállítóját ki kell zárni a vizsgálatból, mivel az értékesítés nem dömpingelt árakon történik. Ezt az állítást jóval az ilyen kérelmek benyújtására vonatkozó határidő lejárta után nyújtotta be. Emellett ez az állítás láthatólag a dömpingellenes eljárással kapcsolatos félreértésen alapul. Még ha megállapításra is kerül, hogy egy exportáló gyártó nem dömpingel (ami ebben az esetben nem áll fenn, mivel a kérdéses exportáló gyártó nem működött együtt a vizsgálat során), az még nem ok arra, hogy egy terméket a vizsgálat hatálya alól kizárjanak. Ezért az állítást el kellett utasítani.

                     (80)

                     Az egyik exportáló gyártó (Match Foshan Sanshui Hardware Products Company Ltd) részéről kérelem érkezett a dömpingellenes vámok alóli kizárás iránt. A kérelemben arra hivatkozott, hogy a vállalat gazdasági életképessége nagyban függ a behozataltól, és hogy a vállalatnak nem nyílt alkalma bebizonyítani, hogy nem történt dömping, mivel nem került be a mintába. Ezt az állítást jóval az ilyen kérelmek benyújtására vonatkozó határidő lejárta után nyújtotta be. Mivel ezek az elemek nem indokolják a kizárást, a kérelmet el kellett utasítani.

                     (81)

                     Az egyik exportőr (O. Wilms GmbH & Co) kérelmezte az általa behozott termék termékkörből történő kizárását, mivel a termék esetében speciális felületi kezelésre és hosszadalmas engedélyezési eljárásra van szükség, és az Unióban magas áron kerül értékesítésre. Ezt az állítást jóval az ilyen kérelmek benyújtására vonatkozó határidő lejárta után nyújtotta be. Mivel ezek az elemek nem indokolják a kizárást és mivel a termék alapvető tulajdonságai az érintett termékéivel azonosak, a kérelmet el kellett utasítani.

                     (82)

                     Egy vállalat, amely az érintett terméket képkeretek előállítására használja fel az Unióban (Mavanti B.V.), azt állította, hogy az intézkedések következtében költségei megnövekednek majd, ami versenyhátrány jelent a Kínából származó és a dömpingellenes vám által nem érintett késztermékekkel (vagyis a képkeretekkel) szemben. Ez a felhasználó ezért azt javasolta, hogy a termékkört terjesszék ki egyéb késztermékekre, például a képkeretekre is. Ezt az állítást jóval az ilyen kérelmek benyújtására vonatkozó határidő lejárta után nyújtotta be. Tekintettel arra, hogy a termékkörből ki vannak zárva a késztermékek és hogy nem lenne helyénvaló a termékkört a vizsgálat megkezdését követően kiterjeszteni, ez a kérelem sem elfogadható.

                     (83)

                     Összegezve, a Bizottság megállapította, hogy a fenti kérelmek tárgyát képező termékeknek a vizsgált termékkörből való kizárása nem indokolt.

                     (84)

                     Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően két másik felhasználó (a Decora és a Bash tec) jelezte, hogy az általuk importált termékeket sajátos tulajdonságaik, az uniós gyártók által biztosított ellátás hiánya, illetve az uniós gyártók magas árai miatt ki kell zárni a vizsgálatból.

                     (85)

                     E felhasználók részletes információkkal szolgáltak a kezdeti megbeszélésekről, amelyeket az uniós gyártókkal az extrudált alumíniumtermékeket beszerezése kapcsán folytattak.

                     (86)

                     A European Aluminium megismételte, hogy a felhasználók nem várhatják el, hogy a korábbiakhoz hasonlóan továbbra is élvezhessék a kárt okozó dömping előnyeit. Arra is felhívta a figyelmet, hogy az extrudált termékek rendelésre készülnek, és hogy az uniós gazdasági ágazat rendelkezik szabad kapacitással. A European Aluminium azonosított olyan uniós gyártókat, amelyek képesek eleget tenni az előírásoknak.

                     (87)

                     A Bizottság megjegyezte, hogy ezek a felhasználók a potenciális uniós beszállítókkal folytatott megbeszélések korai szakaszában vannak, és éppen folyamatban van az intézkedésekhez való alkalmazkodásuk. Ezért nem vonható le az a következtetés, hogy az uniós gazdasági ágazat nem képes vagy nem hajlandó beszállítani a fent említett terméktípusokat.

                     (88)

                     A Bizottság emiatt fenntartja azt az álláspontját, hogy e felhasználók termékkizárás iránti kérelmei nem fogadhatók el.

                     (89)

                     Egy felhasználó (Mat-Inter) azt állította, hogy a termék meghatározása nem egyértelmű, és fennáll annak a kockázata, hogy termékeit az érintett termék körébe sorolják be. Annak ellenére, hogy a felhasználó nem nyújtott be egyértelmű érvelést termékei tulajdonságairól és e termékek bizonytalan besorolásának okairól (ideértve azt is, hogy érvelésében említést tett a Kombinált Nómenklatúra szerinti 7904 vámtarifaszámról, amely nem tartozik a vizsgálat hatálya alá), meg kell jegyezni, hogy a termékmeghatározás szerepel e rendelet rendelkező részében is, és annak gyakorlati végrehajtása azon tagállam vámhatóságainak hatáskörébe tartozik, ahol a behozatalra sor kerül.

               2.2.   A termékkört érintő további részletek

                     (90)

                     Több fél is kérdéseket fogalmazott meg arra vonatkozóan, hogy az általuk exportált termékek érintett terméknek minősülnek-e. Az egyértelműsítés érdekében és a téves besorolás kockázatának csökkentésére a Bizottság további részleteket közöl a termékkörből való kizárásról, különös tekintettel a „részegységekre” és a „késztermékkészletekre”, amelyeket az ideiglenes rendelet (41) preambulumbekezdése ír le.

                     (91)

                     A termékkörbe nem tartoznak bele a – például hegesztéssel vagy kötőelemekkel – egymáshoz erősített, „részegységet” alkotó termékek. A termékek jellemzően csak akkor kerülnek bemutatásra részegységekben, ha a részegységet úgy tervezték, hogy egy nagyobb tárggyá (például végtermékké vagy összeszerelt termékké) lehessen összeszerelni, és ha megfelelő gazdasági indoka van az ilyen formában történő értékesítésnek.

                     (92)

                     Ugyanígy megfelelő gazdasági indok szükséges a termékek „késztermékkészletekben” történő értékesítéséhez; a késztermékkészletre jellemző a „készlet” összeszerelésével keletkező késztermék összes alapvető tulajdonsága, és végleges rendeltetésszerű használatára (a végtermék összeszerelésére) közvetlenül készen áll.

                     (93)

                     Az ilyen termékek besorolását és a vámellenőrzéseket megkönnyítendő a két kizáráshoz külön TARIC-kód fog tartozni.

                     (94)

                     A Bizottság az ideiglenes rendeletnek a vizsgált termékre, az érintett termékre, a hasonló termékre és a termékkörre vonatkozó összes többi aspektusát megerősíti.

               3.   DÖMPING

         3.1.   Rendes érték

                     (95)

                     Több érdekelt fél, valamint a kínai kormány is észrevételeket tett arra nézve, hogy Kínában nem állnak fenn jelentős torzulások.

                     (96)

                     Az ideiglenes rendeletet érintő észrevételeiben a Haomei csoport előadta, hogy olyan bizonyítékokkal szolgált, amelyek indokolták az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének alkalmazását a rendes érték kiszámításához. A Haomei csoport elutasította különösen, hogy vállalatai esetében jelentős torzulások állnak fenn, és nyomatékosan állította, hogy elegendő bizonyítékot szolgáltatott arra, hogy teljesíti az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében előírt feltételeket, különösen pedig bizonyította, hogy a munkaerőköltségek, a hitelek és az energia terén nem állnak fenn torzulások.

                     (97)

                     Az ideiglenes rendelet (77), valamint (79) és további preambulumbekezdéseiben kifejtettek szerint a Bizottság megismételte, hogy a 2. cikk (6a) bekezdése b) pontjának alkalmazása során a rendelkezésben felsorolt egy vagy több elem lehetséges hatását vizsgálja, és ez a vizsgálat magában foglalja ugyan a munkaerőköltségeket, a hiteleket és az energiát, de nem korlátozódik azokra. Ahogy ugyanezek a preambulumbekezdések kifejtik, a kiindulópont a jelentős torzulások fennállása, amelyeknek az árakra és a költségekre gyakorolt hatását országos szinten, nem pedig vállalatokra lebontva kell megállapítani. Ugyanakkor, ahogy azt az ideiglenes rendelet (81) preambulumbekezdése kijelenti, a 2. cikk (6a) bekezdése második albekezdésének harmadik franciabekezdésében előírt módszertan alkalmazása során a rendes érték számtani képzéséhez a belföldi költségek csak abban az esetben alkalmazhatók forrásként, ha pontos és megfelelő bizonyítékok alapján egyértelműen megállapítható, hogy torzulástól mentesek. Következésképpen, még ha a benyújtott bizonyítékok azt mutatnák is, hogy ezeket a feleket nem érintették torzulások a munkaerőköltségek, a hitelköltségek és az energia kapcsán (bár ez nem áll fenn), ez nem befolyásolná a 2. cikk (6a) bekezdése szerinti módszertan alkalmazását. Másfelől, ahogyan az ideiglenes rendelet (82)–(83) preambulumbekezdése kifejti, további releváns országos szintű bizonyítékok hiányában a Haomei csoport torzulásmentességre vonatkozó érveit ténybeli bizonyítékok nem támasztották alá, ezért a Bizottság az ideiglenes rendelet (77), (79), (81) és (83) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket megerősíti.

                     (98)

                     Másodszor: a Haomei csoport észrevételezte, hogy az ideiglenes rendelet kritikával illeti a kínai gazdasági rendszert, általános kijelentéseket tesz a kínai kormány által a főbb gazdasági ágazatokra gyakorolt befolyásról, és azt a következtetést vonja le, hogy a központi és a tartományi hatóságok általi tervezés eredményeként a kínai vállalatok a bankrendszeren keresztül pénzügyi könnyítéseket élveznek. Először: a Haomei csoport hangsúlyozta, hogy az európai kormányok szintén nyújtanak támogatásokat az exportáló gyártók részére, és ezt tekintetbe kell venni. Másodszor: a Haomei csoport megjegyezte, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontjában felsorolt, valamint az ideiglenes rendelet (70) preambulumbekezdésében idézett tényezők egyike sem vonatkozik rá, mivel a Haomei csoport teljes mértékben magántulajdonban áll, és a kínai kormány és/vagy a Kínai Kommunista Párt (a továbbiakban: KKP) részéről semmiféle kontrollnak vagy irányításnak nincs kitéve. Továbbá az említett intézmények egyetlen tagja sem volt jelen a Haomei csoporthoz tartozó vállalatok igazgatótanácsában.

                     (99)

                     Az első érvvel kapcsolatban a Bizottság megjegyezte az ideiglenes rendelet (71) preambulumbekezdésében, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerinti jelentős torzulások fennállásának megállapításához az adott rendelkezésben foglalt torzító elemek közül egy vagy több elem által az exportáló országban alkalmazott árakra és a költségekre gyakorolt lehetséges hatást elemzi. Ezen eljárás összefüggésében nincs relevanciája a más piacokra jellemző költségszerkezetnek vagy árképzési mechanizmusnak, ideértve az általános és bizonyítékokkal alá nem támasztott pénzügyi támogatásokat is (például az EU-ban állítólag nyújtott általános támogatást) (13). Másodszor: ahogyan a (77) és az azt követő preambulumbekezdések, valamint az ideiglenes rendelet (103) preambulumbekezdése kifejti, mindkét exportáló gyártó jogosult volt különböző formájú támogatásokra, függetlenül attól, hogy magánszereplők vagy állami szereplők-e.

                     (100)

                     Továbbá a Bizottság megállapítja, hogy nem felel meg a valóságnak a Haomei csoport érve, miszerint mindkét vállalat mentes a kormány vagy a párt általi befolyástól. A Bizottság elsőként emlékeztet a nagy mennyiségű bizonyítékra, valamint az ideiglenes rendelet (86)–(90) preambulumbekezdésében és 3.2.1.3–3.2.1.5. szakaszában szereplő következtetésekre, amelyek mutatják, hogy a kormány és a KKP milyen mértékű és milyen átfogó befolyást gyakorol a kínai gazdaságra, többek között az alumíniumágazatra. Sem a Haomei csoport, sem más érdekelt felek nem szolgáltattak olyan bizonyítékot, amely ezeket a ténymegállapításokat megcáfolta vagy megkérdőjelezte volna. Önmagában már ez is elegendő lenne ezeknek az érveknek az érdemi elutasításához. Emellett a Bizottság által végzett kutatás szerint a Haomei csoport weboldalán olvasható, hogy a vállalat pártépítő tevékenységekben vesz részt, többek között dolgozóit képzi a következő témákban: „Hszi Csin-ping gondolatai az Alkotmányban és a Párt Alkotmányában és Szabályzatában az új korszakra jellemző kínai típusú szocializmusról, a Kínai Kommunista Párt 19. országos kongresszusa szellemisége, a Párt Központi Bizottsága 19. pártkongresszusának negyedik plenáris ülésein hozott döntések szellemisége, a Hszi Csin-ping Kuangtungra vonatkozó fontos utasításának szellemisége […].” (14) Emellett a vállalat a Foshan Nanhai Aluminium Profile Industry Association szervezet weboldalán úgy mutatkozik be, mint „olyan vállalkozás, amelyet a pártépítés által irányított magas színvonalú fejlesztés jellemez”, és ugyanezen a weboldalon a Haomei csoportról a következő leírás is szerepel: „A Haomei New Materials működését már régóta meghatározzák Hszi Csin-ping gondolatai az új korszakra jellemző kínai típusú szocializmusról. A Haomei részleteiben tanulmányozza és alkalmazza a Kínai Kommunista Párt 19. országos kongresszusának szellemiségét, felvértezve az elmélettel, előmozdítja a vállalat pártépítő munkáját, és a pártépítő munka előnyeit a vállalkozás fejlesztését szolgáló előnyökké alakítja.” (15) Ez a bizonyíték a kínai kormány és párt befolyása kontextusában vizsgálva (amelyet az ideiglenes rendelet az említett preambulumbekezdéseiben és szakaszaiban részletesen leír) szintén aláássa a fél által felhozott érvet.

                     (101)

                     Harmadszor: az exportáló gyártók úgy vélik, hogy a jogszerűségi alapelvet (16) sértik az ideiglenes rendelet (77) preambulumbekezdés ténymegállapításai, amelyekben a Bizottság kijelenti, hogy mindkét gyártó jogosult volt pénzügyi támogatásra, akkor is, ha ténylegesen nem részesültek abban. A Haomei csoport szerint ezzel a kijelentéssel a Bizottság megfordítja a bizonyítási terhet, és egy másik személy cselekedeteiért vonja őt felelősségre. Ami az állami támogatást illeti, azt teljes mértékben el kell utasítani, mert máskülönben a Bizottság a Haomei csoportot pusztán azért vonná felelősségre, mert kínai vállalatok, holott soha nem részesültek állami finanszírozásban és/vagy támogatásban.

                     (102)

                     A Bizottság emlékeztet arra, hogy a 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontja kimondja, hogy a jelentős torzulások fennállásának értékelésekor a Bizottságnak az ezen cikkben felsorolt elemek „lehetséges hatását” kell tekintetbe vennie. Az ideiglenes rendelet 3.2.1.5. szakaszához kapcsolódó észrevételek, amelyeket a 3.2.1.8. szakasz tartalmaz, rámutatnak arra, hogy a kínai alumíniumgyártók kedvezményesen férnek hozzá az állami finanszírozáshoz, és hogy a forráshoz jutás terén országos szintű torzulások figyelhetők meg. Emiatt – még ha a Haomei csoport nem is jutott ténylegesen állami finanszírozáshoz – az ilyen torzulások jelenléte a gazdasági ágazatban releváns a torzulások fennállásának a 2. cikk (6a) bekezdés b) pontja szerinti értékelés szempontjából. A Bizottság továbbá emlékeztet arra, hogy függetlenül attól, hogy az exportáló gyártók ténylegesen részesülnek-e állami finanszírozásban, beszállítóik, valamint az érintett termék előállításának upstream vagy downstream piacain jelen lévő más szereplők élvezhették a finanszírozáshoz való kedvezményes hozzáférés nyújtotta előnyöket, ami szintén annak a jele, hogy az árak és a költségek nem a szabadpiaci erőviszonyok eredményei. E vállalatok állításait már ennek alapján is el lehetett volna utasítani.

                     (103)

                     Azonban a Bizottság tovább vizsgálta azoknak az állításoknak a helytállóságát, amelyeket a Haomei csoport a saját helyzetével kapcsolatban megfogalmazott. A nyilvánosan elérhető információkból kitűnik, hogy állításával ellentétben a Haomei csoport ténylegesen részesült többek között állami tulajdonú bankok (például a Bank of Communications és a Guangfa Bank) által nyújtott hitelekből. (17) Továbbá a Haomei a csingjüani csúcstechnológiai zónában található, amely Csingjüan város kormányának hivatalos weboldala szerint támogatást nyújt a területén működő vállalatoknak: „Az elmúlt években a csingjüani csúcstechnológiai zóna intenzíven támogatta a területén található vállalkozások jegyzékbe foglalását azzal, hogy a vállalkozások fejlesztési szükségleteit többféle módon, például szakpolitikai támogatással, garanciák finanszírozásával és a vállalkozások első nyilvános részvénykibocsátásához szükséges idő lerövidítésével elégítette ki. A továbbiakban is folytatja a joghatósága alá tartozó vállalkozások támogatását és bővítését, több intézkedést hajt végre e vállalkozások átalakításának és modernizálásának előmozdítására, fokozza versenyképességüket és felgyorsítja fejlődésük ütemét.” (18)

                     (104)

                     A Bizottság megállapította továbbá, hogy a Haomeit Nemzeti Vállalkozási Technológiai Központként (19) ismerik el, amely státuszhoz bizonyos előnyök kapcsolódnak, például egyszeri pénzügyi jutalmak (20) és kedvezményes adószabályok, amelyek a vonatkozó nemzeti jogszabályoknak megfelelően támogatják a technológiai innovációt (21). Továbbá a Nemzeti Vállalkozási Technológiai Központként való elismeréssel kapcsolatos, a kínai kormány által közzétett irányítási intézkedések szerint szoros kapcsolat áll fenn az állam és a Nemzeti Vállalkozási Technológiai Központként elismert vállalkozások között. E dokumentum 1. cikke kimondja: „A jelen intézkedésekre a tudományos és technológiai fejlődésről szóló kínai törvénynek megfelelően kerül sor, és céljuk […] a technológiai innováció területén aktív vállalkozások kulcspozíciójának további megerősítése […].” Ugyanezen dokumentum 3. cikke szerint: „Az állam ösztönzi és támogatja a technológiai központokat létesítő vállalkozásokat, kulcsszereplőként vonja be a vállalkozásokat a technológiai innovációba, és átfogó intézményi mechanizmust alakít ki a vállalkozások által vezetett ágazati technológiai és K+F tevékenységek terén. […] az állam […] szakpolitikai támogatást, valamint ösztönzést és iránymutatást nyújt a kiemelt vállalkozásoknak, így növelve a technológiai fejlődés és innováció előmozdítására való képességüket.” (22) Mindezen elemek alapján – melyek kiegészítik a Haomei csoport részére nyújtott támogatással kapcsolatos ténymegállapításokat, melyet az ideiglenes rendelet (103) preambulumbekezdése részletez – egyértelmű, hogy a vállalat élvezte a kedvezményes feltételek, valamint a finanszírozáshoz és a támogatáshoz való hozzáférés előnyeit, ami ellentmond a vállalat azon kijelentésének, miszerint nem érintik a jelentős torzulásokat bizonyító releváns elemek. Emiatt ezeket az állításokat a valóságtól való eltérés miatt is el kell utasítani.

                     (105)

                     Negyedszer: a Haomei csoport azzal érvelt, hogy a vizsgálat keretében a Bizottság nem cáfolta érdemben a torzulások hiányára vonatkozó bizonyítékokat. Az exportáló gyártók azt állítják, hogy a rendelet 3.2.1.1–3.2.1.10. szakasza Kínát globálisan értékelte, anélkül, hogy a Haomei csoportra konkrétan utalt volna. A Haomei csoport szerint ez sérti a védelemhez való jogot, amelyet az emberi jogok európai egyezményének 6., a tisztességes tárgyaláshoz való jogról szóló cikke ír elő, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47., a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jogról szóló cikkét, továbbá a tényleges érvényesülés alapelvének és az Európai Unióról szóló szerződés 19. cikkének érvényre juttatása kapcsán súlyos hiányosságnak minősül.

                     (106)

                     A Bizottság emlékeztetett arra, hogy ezekkel az állításokkal szemben a torzulások megállapítása az ideiglenes rendelet teljes 3.2.1. szakaszában részletezett jelentős mennyiségű bizonyítékon és jogi értékelésen alapul. Az eljárás megindítása óta az exportáló gyártóknak és a feleknek bőven volt lehetőségük arra, hogy érveket és bizonyítékokat nyújtsanak be a Kínában országos szinten megmutatkozó jelentős torzulások fennállása vagy hatása kapcsán, és/vagy annak vonatkozásában, hogy belföldi költségeik a 2. cikk (6a) bekezdés a) pont második alpontjának harmadik franciabekezdése szerint nem torzultak. Mindkét exportáló gyártó élt ezzel a lehetőséggel, amikor a mostani értékelés tárgyát képező kérdések kapcsán észrevételeket közölt. Amint azt ez a szakasz kifejti – az általános, megalapozatlan vagy valótlan állítások mellett – ezek az exportáló gyártók nem szolgáltak érdemi bizonyítékkal arra nézve, hogy nem állnak fenn országos szintű torzulások és/vagy hogy az ő esetükben nem torzul egy vagy több specifikus termelési tényező. Emiatt ezt az állítást a Bizottság elutasította.

                     (107)

                     Ötödször: ugyanez a két exportáló gyártó azzal érvelt, hogy az ideiglenes rendelet (103) preambulumbekezdésében tárgyalt állítólagos támogatások jutalmak voltak, amelyekben a Haomei csoport ökológiai és technológiai fejlesztések végrehajtásáért részesült. Azt állították továbbá, hogy az összegek a vállalatok bevételéhez képest elhanyagolhatók voltak: körülbelül 1 millió EUR, szemben a körülbelül 330 millió EUR bevétellel. A Haomei csoport megismételte, hogy a részére biztosított előnyöket nemcsak azok korlátozott mértékét tekintetbe véve kell értékelni, hanem mindenekelőtt össze kell őket vetni az európai gazdasági ágazatok részére nyújtott hasonló ösztönzőkkel, mégpedig olyan összehasonlító elemzés keretében, amelynek célja annak megállapítása, hogy ezek jelentős torzulásnak tekinthetők-e vagy sem. Továbbá az első nyilvános részvénykibocsátás tájékoztatójából származó kijelentés, amelyet az ideiglenes rendelet (103) preambulumbekezdése idéz és amely szerint a támogatások hiánya hatással lenne a vállalkozás pénzforgalmára, valamint kamatfizetés és adózás előtti eredményére, olyan szokásos kijelentés, amelyet a kínai jogszabályok értelmében az első nyilvános részvénykibocsátást megkezdő kínai vállalatoknak bele kell foglalniuk a részvényt potenciálisan jegyzők részére készült dokumentumokba.

                     (108)

                     A Bizottság emlékeztetett arra, hogy amint azt a (102) preambulumbekezdés kifejti, a 2. cikk (6a) bekezdése abban az esetben alkalmazandó, ha a Bizottság az exportáló országra nézve országos szinten megállapítja a torzulások fennállását és hatását. Ezért ezt a felvetést a Bizottság már ezen az alapon elutasíthatná. Mindazonáltal a Bizottság megjegyzi, hogy az e rendelet (103) és (104) preambulumbekezdésében részletesen bemutatott további elemek arra utalnak, hogy ez a vállalat élvezi a kedvezményes politikák és a finanszírozáshoz való kedvezményes hozzáférés előnyeit, ezért a felvetés nem felel meg az igazságnak. Az előnyök mértékével kapcsolatban megjegyzendő, hogy nincs olyan követelmény, amely szerint a Bizottságnak vizsgálnia kellene az exportáló gyártók által felsorolt pénzügyi előnyök mértékét. Emellett, ahogy azt az ideiglenes rendelet (103) preambulumbekezdése részletezi, ezek az transzferek a vállalat nyereségének érzékelhető százalékát teszik ki, és maga a vállalat ismeri el, hogy a kormányzati támogatások jövőbeni hiánya hatással lehet pénzforgalmára, valamint kamatfizetés és adózás előtti eredményére. A felvetés tehát nem megalapozott, és nem tükrözi a valós helyzetet. Végezetül – ahogyan azt e rendelet (99) preambulumbekezdése is kifejti – az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének fényében az európai vállalatok helyzetével való összehasonlítás jogi szempontból teljességgel irreleváns, amellett, hogy általános, és semmiféle bizonyíték nem támasztja alá.

                     (109)

                     A kínai kormány több észrevételt nyújtott be az ideiglenes rendelettel kapcsolatban. Először: a Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól (23) című dokumentum (a továbbiakban: jelentés) kapcsán a kínai kormány azzal érvelt, hogy egy szolgálati munkadokumentum nem elégséges a torzulások fennállásának bizonyításához. Ennek az az oka, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése arra kötelezi a Bizottságot, hogy az egy bizonyos országban (vagy annak egy bizonyos ágazatában) fennálló jelentős torzulások meglétéről jelentést készítsen. A kínai kormány szerint azonban a szolgálati munkadokumentum nem felel meg ennek a követelménynek, mivel nincs bizonyíték arra, hogy a Bizottság a közzétételekor vagy azután elfogadta vagy jóváhagyta volna a dokumentumot. Ezért a kínai kormány azt állította, hogy komoly kétségek merültek fel azzal kapcsolatban, hogy ez a dokumentum a Bizottság hivatalos álláspontjának tekinthető-e, és jogi helyzete megfelel-e az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében foglalt követelménynek, miszerint a jelentéseket a Bizottságnak kell összeállítania, közzétennie és frissítenie. A kínai kormány emlékeztetett továbbá arra, hogy a Bizottság a melegen hengerelt rozsdamentesacél lemezekre vonatkozó dömpingellenes ügyben feltett hasonló kérdésre adott válaszában nem tisztázta, hogy a szóban forgó munkadokumentum képviselheti-e az EU hivatalos álláspontját, továbbá nem nyilatkozott egyértelműen annak jogi természetéről.

                     (110)

                     A Bizottság megjegyezte, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja nem írja elő a jelentős torzulásokról szóló jelentés konkrét formátumát, továbbá a közzététel módját sem határozza meg. A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a jelentés tényeken alapuló technikai dokumentum, amely kizárólag a piacvédelmi vizsgálatok kontextusában használandó. A jelentés tehát megfelelően közzétehető bizottsági szolgálati munkadokumentum formájában, mivel pusztán leíró jellegű és nem fogalmaz meg politikai nézetet, preferenciát vagy ítéletet. Mindez nem érinti a jelentés tartalmát, nevezetesen az információforrásokat, melyek azzal kapcsolatosak, hogy a kínai gazdaságban az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése c) pontjának alkalmazása szempontjából lényeges, jelentős torzulások állnak fenn.

                     (111)

                     A Bizottság továbbá megjegyezte, hogy a jelentésben található objektív információforrások releváns bizonyítékként használhatók fel az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazásának kontextusában a Bizottság által a dömpingellenes vizsgálatok során megfogalmazott ténymegállapításokban, bármely más, a jelentésben nem szereplő releváns elemmel vagy bizonyítékkal együtt. A valamely országra vagy gazdasági ágazatra vonatkozó jelentés megléte nem jogi feltétele az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazásának. Ebből a szempontból a megbízható bizonyítékok megléte számít, függetlenül attól, hogy ezeket az ország- vagy ágazati jelentés vagy más forrás tartalmazza, feltéve, hogy a jelentős torzulások fennállására vonatkozó ténymegállapítások szempontjából relevánsak. Ebből a szempontból tehát a jelentős torzulások fennállásának az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti tényleges megállapítása vonatkozásában a jelentés jellege és formája nem releváns.

                     (112)

                     Ebben a vizsgálatban a jelentés az abban foglalt bizonyítékokkal együtt a rendelkezésre álló bizonyítékok része, amelyek indokolják a 2. cikk (6a) bekezdésének alkalmazását. A Bizottság jelentős mennyiségű, a vizsgálatot specifikusan érintő további bizonyítékot használt fel, valamint tekintetbe vette a felek által benyújtott, de a jelentésben nem szereplő érveket is. Ennél is fontosabb, hogy a kínai kormány nem nyújtott be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a jelentésben foglalt információk ne lennének érvényesek vagy ne lennének felhasználhatók e vizsgálat során. A Bizottság emlékeztet továbbá arra, hogy az országjelentés megléte a 2. cikk (6a) bekezdése alkalmazásának nem szükséges feltétele. Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti módszertan alkalmazása szempontjából azok a ténymegállapítások meghatározók, amelyek szerint az adott ügyben jelentős torzulásoknak kell fennállniuk, ez pedig a jelen vizsgálat esetében így van. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

                     (113)

                     Másodszor: a kínai kormány előadta, hogy a Kínáról szóló jelentésre és felhasználásának módjára súlyos ténybeli és jogi hibák jellemzők. A kínai kormány szerint a tartalom megtévesztő, egyoldalú és a valóságnak nem megfelelő. A munkadokumentum a kínai vállalatok jogszerű versenyelőnyeit, valamint a Kína és Európa között a szokásos intézményi különbségeket a jelentős piaci torzulás megállapításának alapjaként kezelte. A kínai kormány továbbra azt is állította, hogy a Bizottság saját gazdasági ágazatát tisztességtelen előnybe hozta, amikor elfogadta a vizsgálati iránti kérelmet, amelyet a belföldi gazdasági ágazatok az országjelentés alapján nyújtottak, és ez egyenértékű a tárgyalás előtti ítélettel. A kínai kormány továbbá azt is állította, hogy a vizsgálat jelentésekkel történő helyettesítése nem felel meg a méltányosság és az igazságosság alapvető jogi szellemiségének.

                     (114)

                     Az országjelentés ténybeli hibáival kapcsolatos állításra adott válaszában a Bizottság megjegyezte, hogy az országjelentés átfogó dokumentum, amely széleskörű objektív bizonyítékokon – többek között a kínai kormány által közzétett jogszabályokon, szabályokon és hivatalos szakpolitikai dokumentumokon, nemzetközi szervezetek mint harmadik felek által összeállított jelentéseken, szakemberek tudományos tanulmányain és cikkein, továbbá egyéb megbízható független forrásokon – alapul. A jelentés 2017 decembere óta nyilvánosan elérhető, ennélfogva minden érdekelt félnek bőven lett volna elegendő ideje arra, hogy cáfolja, kiegészítse vagy észrevételezze a jelentést, illetve az azt megalapozó bizonyítékokat. A kínai kormány a jelentés 2017. decemberi közzététele óta nem cáfolta vagy észrevételezte a jelentés tartalmát és bizonyítékait.

                     (115)

                     A kínai kormány azon érvével kapcsolatban, miszerint az országjelentés kiadása helyettesítette a tényleges vizsgálatot, a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a 2. cikk (6a) bekezdésének e) pontja szerint, ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a panaszos által a jelentős torzulások fennállásáról benyújtott bizonyítékok elegendőek, akkor ezen az alapon is megindíthatja a vizsgálatot. Azonban a jelentős torzulások tényleges fennállásának és hatásának megállapítására, valamint a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontjában előírt módszertan ezt követő alkalmazására az érdekelt felek ideiglenes és/vagy végső tájékoztatása idején, a vizsgálat eredményeként kerül sor. A jelentős torzulások fennállásának és hatásának megerősítése a kínai kormány állításával szemben nem a vizsgálat megindításának időszakában, hanem részletes vizsgálatot követően történik. Ezért a Bizottság ezt az érvet elutasítja.

                     (116)

                     Harmadszor: a kínai kormány észrevételezte, hogy a Bizottság csak szolgálati munkadokumentumokat adott ki néhány kiválasztott országra vonatkozóan, ami aggályokat vet fel a legnagyobb kedvezményes elbánás és a nemzeti elbánás vonatkozásában. A legnagyobb kedvezményes elbánás kapcsán megjegyezte, hogy – függetlenül attól, hogy a Bizottság munkatársai mérlegelik-e hasonló dokumentumok kidolgozását más országokra nézve – ez idáig kizárólag a kínai és az orosz piacra vonatkozóan állítottak össze dokumentumokat. Továbbá a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság ez idáig nem tette közzé az országok vagy gazdasági ágazatok jelentéstétel céljára történő kiválasztásának egyértelmű, kiszámítható kritériumait.

                     (117)

                     A Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja szerint országjelentés csak akkor készül egy országról, ha a Bizottság megalapozott jelzések birtokában van, amelyek azt mutatják, hogy egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában jelentős torzulások állnak fenn. Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésében foglalt új rendelkezések 2017. decemberi elfogadásakor a Bizottságnak tudomása volt a Kínában meglévő jelentős torzulásokra utaló körülményekről. A Bizottság az Oroszországban fennálló torzulásokról is közzétett egy jelentést, és nem zárja ki, hogy további jelentések készülnek majd. Mivel a piacvédelmi vizsgálati ügyek többsége Kínát érintette és Kína esetében súlyos jelek mutattak torzulásokra, ez volt az első ország, amelyről a Bizottság jelentést készített. Oroszország a piacvédelmi vizsgálati ügyek számát tekintve a második helyen áll, ezért a Bizottság objektív okok miatt készített ebben a sorrendben a két országról szóló jelentéseket.

                     (118)

                     Továbbá a fent kifejtettek szerint a 2. cikk (6a) pontja alkalmazásának nem kötelező feltétele a jelentések megléte. A 2. cikk (6a) bekezdésének c) pontja leírja, hogy a Bizottság milyen feltételek mellett adhat ki országjelentéseket, azonban a 2. cikk (6a) bekezdésének d) pontja szerint a panaszosok nem kötelesek felhasználni a jelentést, valamint – a 2. cikk (6a) bekezdésének e) pontja szerint – az országjelentés megléte nem feltétele a 2. cikk (6a) bekezdése szerinti vizsgálat megindításának. A 2. cikk (6a) bekezdésének e) pontja szerint a vizsgálat ezen az alapon történő megindításához elégséges, ha a panaszos a bármely országban fennálló jelentős torzulásokról a 2. cikk (6a) bekezdésének e) pontjában felsorolt kritériumoknak megfelelő elegendő bizonyítékot nyújt be. Tehát az országspecifikus jelentős torzulásokra vonatkozó szabályok valamennyi országra megkülönböztetés nélkül érvényesek, az országjelentés meglététől függetlenül. Ebből következik, hogy az országot érintő torzulásokra vonatozó szabályok definíció szerint nem sértik a legnagyobb kedvezményes elbánást. Ennek alapján a Bizottság elutasította ezeket az állításokat.

                     (119)

                     A kínai kormány a nemzeti elbánás vonatkozásában hozzátette, hogy a piaci torzulások fogalma és az ahhoz kapcsolódó kritériumok az alaprendelettől eltekintve nem léteznek a belső piacra vagy a versenyre vonatkozó uniós jogszabályokban. A kínai kormány ezért azzal érvelt, hogy a Bizottság sem a nemzetközi jog, sem a kizárólagos hatáskörébe tartozó, a belső piaci jog és versenyjog körébe tartozó jogszabályi előírások és jogi gyakorlat értelmében nem rendelkezik joghatósággal a Kínában fennálló torzulások vizsgálatára.

                     (120)

                     A Bizottság e vizsgálat során módszertanát a dömpingellenes alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében foglalt rendelkezésre alapozta. Mint minden rendelet, az Európai Parlament és a Tanács általi hivatalos jóváhagyás után ez a rendelet is jogilag kötelező, és a Bizottság köteles teljes mértékben alkalmazni, mivel az uniós vívmányok részét képezi. Jogi szempontból irreleváns, hogy más európai jogok nem alkalmazzák a jelentős torzulás fogalmát, mivel az a dömpingellenes fellépés területének sajátossága. Emiatt ezt az állítást a Bizottság elutasította.

                     (121)

                     Továbbá a kínai kormány észrevételezte, hogy a Bizottság diszkriminatív szabályokat és kritériumokat alkalmazott a kínai vállalatokkal szemben, holott azok az uniós vállalatokéhoz hasonló helyzetben vannak. Ilyenek voltak többek között a méltánytalan bizonyítási küszöbök és a méltánytalan bizonyítási teher. Ugyanakkor a Bizottság nem értékelte azt, hogy az EU-ban és a tagállamokban fennállnak-e piaci torzulások. Ezek a gyakorlatok súlyosan befolyásolták a dömping és a kár kiszámításához kapcsolódó dömpingellenes vizsgálatok legfontosabb kérdéseinek Bizottság általi elemzésének, valamint a Bizottság e kérdésekkel kapcsolatban levont következtetéseinek megbízhatóságát és legitimitását. Ez aggályokat vet fel a WTO-szabályok által előírt, a nemzeti elbánással kapcsolatos kötelezettségek potenciális megsértése vonatkozásában.

                     (122)

                     A kínai kormány nem szolgált bizonyítékkal arra nézve, hogy az uniós vállalatokat a kínai versenytársaikéhoz hasonlítható torzulások érintenék, és azok emiatt hasonló helyzetben lennének. Továbbá a jelentős torzulások fogalma a rendes érték meghatározásának kontextusában releváns (amely a dömping megállapításához szükséges), míg a dömpingellenes vizsgálatok specifikus kontextusában az uniós gazdasági ágazatra nézve jogi szempontból irreleváns. Emiatt ezt az állítást a Bizottság megalapozatlannak és jogi szempontból irrelevánsnak tekintette.

                     (123)

                     Hatodszor: a kínai kormány előadta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében foglalt rendelkezések nem állnak összhangban a dömpingellenes megállapodás 2.2. cikkével, amely kimerítő listában ismerteti azokat a helyzeteket, amikor a rendes érték számtanilag képezhető. A jelentős torzulásokat e lista nem tartalmazza. A kínai kormány továbbá azt állította, hogy ha a rendes érték 2. cikk (6a) bekezdése szerinti számtani képzéséhez egy megfelelő reprezentatív ország adatait vagy a nemzetközi árakat használják fel, az nem áll összhangban az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény 6.1. cikkének b) bekezdésével és a dömpingellenes megállapodás 2.2. cikkével (és különösen 2.2.1.1. cikkével) sem. A kínai kormány továbbá azzal érvelt, hogy a WTO-szabályok előírásai szerint a rendes érték számtani képzéséhez a származási országra jellemző előállítási költségeket, továbbá az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség észszerű összegét kell figyelembe venni. Azonban az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése bővítette az adatforrások körét, így azok a valamely megfelelő reprezentatív ország előállítási és értékesítési költségeit, vagy a nemzetközi árakat, költségeket vagy referenciaértékeket is magukban foglalják. A kínai kormány szerint ez a WTO-szabályok hatályán kívül esik. Ezért függetlenül attól, hogy az uniós alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése összhangban áll-e a WTO-szabályokkal, a Bizottság nem végezheti el a rendes érték számtani képzését az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, ha úgynevezett „piaci torzulás” áll fenn.

                     (124)

                     A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a 2. cikk (6a) bekezdésében foglalt rendelkezés összeegyeztethető az Európai Unió WTO-kötelezettségeivel. A Bizottság álláspontja szerint ahogy az a DS473 EU–Biodiesel (Argentína) ügy is tisztázza, az alaprendelet azon rendelkezései, amelyek valamennyi WTO-tag esetében általánosan alkalmazandók, különösen pedig az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésének második albekezdése, lehetővé teszi, hogy a Bizottság – a szükséges és megalapozott kiigazítások mellett – harmadik ország adatait használja fel. Ennek alapján a Bizottság elutasította ezt a felvetést.

                     (125)

                     A kínai kormány előadta, hogy ebben az ügyben a Bizottság egyenesen figyelmen kívül hagyta a kínai exportálók nyilvántartásait, ami ellentétes volt a dömpingellenes megállapodás 2.2.1.1. cikkével. A kínai kormány azzal érvelt, hogy a Fellebbezési Testület EEU–Biodiesel (Argentína) (DS473) ügyben és a vizsgálóbizottság az EU – Költségkiigazítási módszerek II. (Oroszország) (DS494) ügyben megállapította, hogy a dömpingellenes megállapodás 2.2.1.1. cikke szerint ha a vizsgált exportáló vagy gyártó által nyilvántartott adatok az elfogadható határértékeken belül, pontosan és megbízhatóan megfelelnek az adott gyártónál vagy exportálónál a vizsgált termék kapcsán felmerülő tényleges költségeknek, akkor a vizsgálatot végző hatóságnak e nyilvántartást felhasználva kell megállapítania a vizsgált gyártó előállítási költségeit.

                     (126)

                     A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a DS473 és a DS494 ügy nem érinti az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását, amely a rendes érték e vizsgálat során történő meghatározásának releváns jogalapja. Továbbá ezek az ügyek a jelentős torzulások fennállásával kapcsolatos ténybeli helyzetektől eltérő ténybeli helyzetekkel voltak kapcsolatosak. Emiatt ezt az állítást a Bizottság elutasította.

                     (127)

                     Nyolcadszor: a kínai kormány előadta, hogy a Bizottság által az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alapján ebben az ügyben elvégzett vizsgálat kettős mércét alkalmazott. A kínai kormány szerint a Bizottság a kínai piacon fennálló jelentős piaci torzulásokra hivatkozva nem fogadta el a kínai exportálók költségadatait, ellenben elfogadta a reprezentatív ország adatait, és ezekkel helyettesítette a kínai gyártók adatait, anélkül, hogy értékelte volna a helyettesítésre használt adatokat befolyásoló esetleges piaci torzulások fennállását. A kínai kormány szerint ez a „kettős mérce” alkalmazását bizonyítja. A kínai kormány előadta, hogy ez a megközelítés nem garantálta a kiválasztott reprezentatív ország releváns költségeinek megbízhatóságát. Továbbá nem volt lehetőség a származási országban működő gyártók költségeinek valóságnak megfelelő szemléltetésére.

                     (128)

                     A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a vizsgálat során a Bizottság mérlegeli, hogy rendelkezésre állnak-e az ügyben olyan elemek, amely arra mutatnak, hogy a reprezentatív országokban torzulások állnak fenn többek között az érintett termék előállításához használt fő nyersanyagok kapcsán (például hogy vonatkoznak-e rájuk exportkorlátozások). Továbbá a vizsgálat során minden félnek bőven volt lehetősége arra, hogy érveket fogalmazzon meg a Bizottság által tekintetbe vett potenciális reprezentatív országok megfelelősége kapcsán. Ezen belül a Bizottság két feljegyzést tesz közzé a potenciális reprezentatív országok megfelelőségéről és a vizsgálat céljára megfelelő ország előzetes kiválasztásáról szóló aktához. E feljegyzések valamennyi fél számára hozzáférhetők voltak észrevételezés céljára. A kínai kormánynak és az összes többi félnek volt lehetősége annak bizonyítására, hogy a tekintetbe vett lehetséges reprezentatív országokat jelentős torzulások érintik és ezért nem felelnek meg a vizsgálat céljára. Ez az állítás tehát megalapozatlan volt, és a Bizottság elutasította.

                     (129)

                     A kínai kormány beadványára reagálva az Airoldi később észrevételeket nyújtott be a kínai kormány beadványával kapcsolatban. Az Airoldi hangsúlyozta, hogy egyetért a szolgálati munkadokumentum jogszerűségével kapcsolatos kínai érvekkel. Először: az Airoldi előadta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontjában foglalt előírás szerint a szóban forgó dokumentumnak jelentésnek kell lennie, és az Európai Bizottságnak hivatalosan el kell fogadnia azt. Azzal érvelt továbbá, hogy a jelentést nyilvánosságra kell hozni és frissíteni kell. Az Airoldi szerint az e vizsgálat során felhasznált és a Kereskedelmi Főigazgatóság internetes oldalán közzétett dokumentumot nem frissítették, továbbá egyszerű bizottsági szolgálati munkadokumentum volt, amely nem rendelkezett azokkal a formai és érdemi jellemzőkkel, amelyek alapján az Európai Bizottság hivatalos jelentésének lehetett volna tekinteni. Továbbá az uniós intézményi jogszabályok értelmében az ilyen jelentést az Európai Unió valamennyi hivatalos nyelvén közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Az Airoldi továbbá kérelmezte a Kereskedelmi Főigazgatóságtól, hogy bocsássák rendelkezésére e dokumentum olasz nyelvű változatát, valamint a Hivatalos Lapnak azt a számát, amelyben e dokumentumot kihirdették. Az Airoldi azt is megjegyezte, hogy a Kínáról szóló jelentést a Kereskedelmi Főigazgatóság oldalán kizárólag angol nyelven tették közzé. Az Airoldi szerint ezért a Kínáról szóló jelentést figyelmen kívül kell hagyni, és a jelentésen alapuló ideiglenes rendeletet hatályon kívül kell helyezni. Továbbá az Airoldi ebben a dömpingellenes eljárásban betekintést kért (dokumentumformától függetlenül) az összes olyan előkészítő dokumentumba, amely bármilyen módon kapcsolódott az Európai Bizottság által a Kínáról szóló jelentés elfogadása során alkalmazott belső eljáráshoz.

                     (130)

                     Ahogyan azt a Kínáról szóló jelentés értékével kapcsolatban a (110)–(112) preambulumbekezdés kifejti, a 2. cikk (6a) bekezdésének c) pontjában foglalt előírások nem határozzák meg az országjelentések kötelező konkrét formátumát, sem közzétételének módját. A vonatkozó szabályoknak tehát megfelel a Kínáról szóló jelentés szolgálati munkadokumentumként történő közzététele, mely dokumentumtípus esetében nincs szükség sem az összes európai nyelvre történő lefordítása, sem pedig az Európai Unió
                        Hivatalos Lapjában történő kihirdetésre. Ezekre az állításokra válaszul a Bizottság megjegyzi, hogy a jelentés 2017 decembere óta nyilvánosan elérhető, ennélfogva minden érdekelt félnek bőven lett volna elegendő ideje arra, hogy cáfolja, kiegészítse vagy észrevételezze a jelentést, illetve az azt megalapozó bizonyítékokat. Sem az Airoldi, sem más érdekelt fél nem szolgált olyan bizonyítékkal, amely alátámasztotta volna, hogy a jelentés elavult. Ezt az érvet a Bizottság ezért elutasítja. Az előkészítő dokumentumokba való betekintés iránti kérelemmel kapcsolatban a Bizottság az (50) preambulumbekezdésre hivatkozik.

                     (131)

                     Másodszor: az Airoldi előadta, hogy a fenti érvek következményeként (vagyis amiatt, hogy a Kínáról szóló jelentés szolgálati munkadokumentum, amelyet kizárólag angol nyelven tettek közzé a Kereskedelmi Főigazgatóság weboldalán) a Kínáról szóló jelentés jogellenes dokumentum. Az Airoldi érvelése szerint ezért ezt a bizonyítékot figyelmen kívül kell hagyni, és a panaszt megalapozatlannak kell nyilvánítani. Továbbá haladéktalanul hatályon kívül kell helyezni azt az ideiglenes rendeletet, amely a Kínáról szóló jelentés alapján készült.

                     (132)

                     Ez az érv a kínai kormánynak a (109) preambulumbekezdésben ismertetett észrevételeit ismétli. A Bizottság a (110)–(112) preambulumbekezdésben válaszolt erre az észrevételre.

                     (133)

                     Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Haomei csoport észrevételeket nyújtott be a jelentős torzulások fennállására vonatkozóan, amelyekben főként a vizsgálat során korábban kifejtett érveit ismételte meg. Először: a Haomei csoport elismételte, hogy véleménye szerint az országjelentés nem kellően átfogó, és a torzulások fennállása tekintetében nem tekinthető elégséges bizonyítéknak. Emellett a Haomei csoport megismételte, hogy semmilyen kormányzati beavatkozásnak nem volt kitéve, torzulástól mentes kamatláb mellett kapott hiteleket, és a kapott támogatás csekély értékű volt. Emellett a Haomei csoport azzal érvelt, hogy a kedvező hitelnyújtási feltételek és a kormány által nyújtott egyéb pénzügyi ösztönzők nem befolyásolták helyzetét, valamint hogy a hitelekre vonatkozóan a Bizottság által megfogalmazott ténymegállapítások általánosak, és nem alkalmazhatók a Haomei csoportra.

                     (134)

                     Az országjelentés objektivitásával és bizonyítékként való alkalmasságával kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy – amint azt a (114) preambulumbekezdés kifejti – az országjelentés átfogó dokumentum, amely széles körű objektív bizonyítékokon (többek között a kínai kormány által közzétett jogszabályokon, szabályokon és hivatalos szakpolitikai dokumentumokon, nemzetközi szervezetek mint harmadik felek által összeállított jelentéseken, szakemberek tudományos tanulmányain és cikkein, továbbá egyéb megbízható független forrásokon) alapul.

                     (135)

                     A kedvezményeket (például az olcsóbb kölcsönöket és a támogatásokat) illetően a Bizottság megismétli, hogy – amint azt e rendelet (97), (99) és (102) preambulumbekezdése, valamint az ideiglenes rendelet (77), (79) és azt követő preambulumbekezdései kifejtik – a 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontjával összhangban a jelentős torzulások fennállásának értékelésekor figyelembe kell venni többek között a szóban forgó rendelkezésben felsorolt egy vagy több elem lehetséges hatását. Ezért alapvető fontosságú annak értékelése, hogy az extrudált alumíniumtermékek gyártói – legalábbis potenciálisan – olcsóbb finanszírozáshoz és kedvezőbb feltételekhez jutnak-e, mint máshol működő társaik. Mivel az alumíniumipart számos kormányzati terv és irányelv érinti, a Bizottság az ideiglenes rendelet (77), (79) és azt követő preambulumbekezdésében megállapította, hogy az extrudált alumíniumtermékek gyártóit (köztük a Haomei csoportot) legalábbis potenciálisan érintik az extrudált alumíniumtermékek ágazatára Kínában jellemző torzulások.

                     (136)

                     Másodszor: a Haomei csoport azzal érvelt, hogy a Bizottság által az e rendelet (100) preambulumbekezdésében említett pártépítési tevékenységek kulturális tények, de nem minősülnek a politikai torzulás bizonyítékának.

                     (137)

                     A (98) preambulumbekezdésben ismertetett azon észrevételre reagálva, amelyben a Haomei csoport azt állította, hogy nem érinti helyzetét a párt vagy a kormány beavatkozása, a Bizottság néhány példát idézett a Haomei csoport által végzett pártépítési tevékenységre. Amint az e rendelet (100) preambulumbekezdésében szerepel, a Haomei csoport egyértelműen kijelenti, hogy a „pártépítés” vezérli, valamint „Hszi Csin-ping gondolatai […] az új korszakra jellemző kínai típusú szocializmusról, […] amely a Kínai Kommunista Párt 19. országos pártkongresszusának szellemiségét ülteti át a gyakorlatba”. Még ha nincsenek is KKP-tagok a Haomei csoportot alkotó vállalatok igazgatótanácsában (ahogyan azt a Haomei csoport állítja), a vállalatcsoport a kormány befolyása alatt áll, és a fentiek szerint aktívan a kormány politikájának végrehajtójaként és a hivatalos törekvések követőjeként mutatja be magát. Ezzel ellentétes bizonyítékot a fél nem terjesztett elő.

                     (138)

                     A Haomei csoport állítása szerint árai nem torzultak, amit az is bizonyít, hogy árai összhangban voltak az európai árakkal.

                     (139)

                     A Bizottság emlékeztet arra, hogy az alaprendelet 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja szerint ha az adott exportáló országban fennálló jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az adott országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket kizárólag a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni. A szóban forgó ügyben a Bizottság megállapította, hogy az extrudált alumíniumtermékek ágazatában jelentős torzulások állnak fenn Kínában, amint azt az ideiglenes rendelet 3.2.1. szakasza kifejti. Ezért ebben az esetben nem releváns a kínai exportáló gyártók árszintje.

                     (140)

                     Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Haomei csoport előadta, hogy a Bizottság nem saját magatartásáért, hanem a kínai gazdaság általános módon értékelt jellemzői miatt vonja felelősségre.

                     (141)

                     A dömpingre és a vállalatok dömpingkülönbözetére vonatkozó konkrét ténymegállapítások a vállalatok által benyújtott adatokat tükrözik, amelyek kiszámítására az alaprendeletben és különösen annak 2. cikke (6a) bekezdésben foglalt rendelkezésekkel összhangban került sor. Amint azt a (106) preambulumbekezdés kifejti, a jelentős torzulások országos szintűek, és a torzulások bizonyítását követően ez a módszertan elvben minden vállalatra alkalmazandó. Egyik vállalat sem bizonyította, hogy a Bizottság által azonosított torzulások nincsenek hatással költségeikre. A végleges dömpingkülönbözetek tehát a vállalatok magatartását tükrözik, és figyelembe veszik a jelentős torzulások meglétét Kínában, vagyis abban az országban, ahol működnek.

               3.2.   Reprezentatív ország

                     (142)

                     Az ideiglenes rendeletben a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésével összhangban Törökországot választotta ki reprezentatív országnak.

                     (143)

                     A kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság szabálytalanul helyettesítette a gyártók adatait, és nem vizsgálta azt, hogy a helyettesítés során alkalmazott adatokat érintik-e esetlegesen piaci torzulások.

                     (144)

                     A Bizottság egy átlátható folyamat során – melynek részeként a rendes érték meghatározásához figyelembe vett forrásokkal kapcsolatosan két feljegyzést tett közzé 2020. március 16-án és 2020. június 25-én – felkérte az érdekelt feleket arra, hogy tegyenek észrevételeket Törökország reprezentatív országként történő kiválasztásáról. A Bizottság több potenciális reprezentatív országot is eltávolított a listáról. A Bizottság nem tárt fel Törökországban olyan piaci torzulásokat, amelyek alkalmatlanná tették volna arra, hogy reprezentatív országként szolgáljon. A Bizottság ezért megállapította, hogy Törökország a legmegfelelőbb reprezentatív ország.

                     (145)

                     Az Airoldi a puha és kemény ötvözetek megkülönböztetése kapcsán megismételte a Törökország reprezentatív országként történő kiválasztása kapcsán tett észrevételét. Ahogy azt az ideiglenes rendelet (164) preambulumbekezdése kifejti, a terméktípusok nem játszanak meghatározó szerepet a reprezentatív ország kiválasztásában. A Bizottság ezért fenntartotta, hogy ebben az esetben Törökország a legmegfelelőbb reprezentatív ország.

                     (146)

                     Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az Airoldi megismételte észrevételeit Törökország reprezentatív országként való kiválasztásával kapcsolatban. Törökország kiválasztását ellenző észrevételeit új elemekkel egészítette ki, amelyek két fő érvhez kapcsolódtak: az első Törökország vámuniója az Unióval, a második pedig az, hogy Törökország nem tartotta be a szociális és környezetvédelmi normákat.

                     (147)

                     Az Airoldi nem fejtette ki, hogy a vámunió következtében Törökország miért ne lenne megfelelő reprezentatív ország. A rendeletben ismertetett módon a Bizottság az egyes termelési tényezők értékének megállapításakor figyelembe vette a vámokat. Erre azért kerül sor, hogy megállapítható legyen a reprezentatív országra jellemző termelési tényező ára. A vámunió ténye az ár meghatározása szempontjából irreleváns. Még ha az Airoldi érve helytálló is lenne (bár ez nem áll fenn), a rendes érték alábecsült mértékű lenne, és ennek következtében a dömpingkülönbözet alacsonyabb lenne, tehát inkább az importőr előnyére, semmint hátrányára válna. A szociális és a környezetvédelmi normák kapcsán megjegyzendő, hogy – amint azt a rendes érték meghatározásához figyelembe vett forrásokról szóló, 2020. június 25-i második feljegyzés kifejti – ebben az ügyben az adatok rendelkezésre állása és minősége alapján Törökország bizonyult a legmegfelelőbb reprezentatív országnak. Az ezt a ténymegállapítást cáfoló állítások hiányában e normák elemzése nem volt indokolt.

                     (148)

                     Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Haomei csoport vitatta „a török paraméterek alapján képzett” rendes értéket, „különösen a referenciaértékként figyelembe vett értékek fényében, amelyek nem naprakészek (2016-ból származnak), és nem is pontosak […]”.

                     (149)

                     A számítás során figyelembe vett egyetlen, a 2016. évi adatokon alapuló termelési tényező a munkaerőköltség volt. Ezt a 2020. március 16-i feljegyzés egyértelműen kifejtette. A 2016. évi értéket a Bizottság „az infláció tekintetében a Török Statisztikai Intézet által közzétett belföldi termelői árindex (24) alapján kiigazította”. Tehát nemcsak arról van szó, hogy az összes többi tényező a rendelkezésre álló legfrissebb adatokon alapult, hanem arról is, hogy valójában kiigazításra került az az egyetlen tényező is, amelyre a Haomei csoport az észrevételeiben hivatkozni látszik. Ezért a Haomei csoport észrevételét mint a tények tekintetében téves állítást a Bizottság elutasította.

                     (150)

                     A Haomei csoport azt is előadta, hogy Törökország nem megfelelő reprezentatív ország, mivel népessége eltér Kínáétól.

                     (151)

                     Ezzel kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy a reprezentatív ország kiválasztásakor nem a népesség, hanem a fejlettségi szint a meghatározó. A Világbank besorolása szerint Törökország ugyanolyan fejlettségű, mint Kína (a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozik), ezért az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazásában megfelelő reprezentatív ország. A Bizottság ezért elutasította a Haomei csoport állítását.

                     (152)

                     Így az ideiglenes rendeletben kifejtett okok következtében a Bizottság megerősíti, hogy Törökországot választja reprezentatív országnak, mivel az ideiglenes rendelet elfogadását követően nem merültek fel nyomós érvek kiválasztásával szemben.

               3.3.   A torzulástól mentes költségek megállapításához felhasznált források

                     (153)

                     Ahogyan azt az ideiglenes rendelet (166)–(184) preambulumbekezdése kifejti, a Bizottság a torzulástól mentes költségek megállapítása céljára a következő forrásokat azonosította: a Globális Kereskedelmi Atlasz, a nemzeti statisztikák (ideértve a Török Statisztikai Intézetet) a munkaerő-, villamosenergia- és gázköltségek megállapításához, és az OECD a dízelüzemanyag-árak megállapításához. Miután az érdekelt feleket tájékoztatta az ideiglenes ténymegállapításokról, a Bizottság nem kapott megalapozott észrevételeket a felhasznált adatokat és forrásokat érintő piaci torzulásokkal kapcsolatban.

                     (154)

                     mivel a torzulástól mentes költségek megállapításához felhasznált forrásokra vonatkozóan nem érkezett további észrevétel, a Bizottság az ideiglenes rendeletben felsorolt forrásokat fenntartja.

               3.4.   Általános előállítási költségek, SGA-költségek és nyereség

                     (155)

                     Az SGA-költségeknek és a nyereségnek az ideiglenes rendeletben alkalmazott együttes szintjét a 2018-as év adatai alapján határozták meg. A Bizottság ellenőrizte, hogy a reprezentatív országra vonatkozóan elérhetők-e frissebb, 2019-es évi adatok az SGA-költségekről és a nyereségről. Ezek az adatok azt mutatták, hogy az SGA-költségek és a nyereség együttes szintje 2019-ben csak igen kismértékben nőtt, ami nem gyakorolt volna érzékelhető hatást a számításokra. Ennek fényében, valamint tekintettel arra, hogy az érdekelt felek nem nyújtottak be észrevételeket az általános előállítási költségeknek, az SGA-költségeknek és a nyereségnek az ideiglenes rendeletben felsorolt szintjeivel kapcsolatban, a Bizottság fenntartotta e szinteket.

                     (156)

                     Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Haomei csoport vitatta, hogy a török vállalatok által „felszámított ár”„az összehasonlítás alapjául szolgáló elemnek tekinthető”. A Bizottság részletesen kifejtette a dömpingkülönbözet kiszámításának módját az exportáló gyártót érintő egyedi közzététel során, továbbá a rendes érték meghatározásának forrásairól szóló két feljegyzésben, amelyeket az ügy aktájában valamennyi fél rendelkezésére bocsátott. A Bizottság e dokumentumok egyikében sem hivatkozott arra, hogy a rendes érték meghatározásának bármely szakaszában felhasználta volna bármely török vállalat árait. A török vállalatokat csak az SGA költségek és a nyereség szempontjából vette figyelembe. Ezért a Haomei csoport állítása a tények tekintetében téves.

                     (157)

                     Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a panaszos megismételte állítását, miszerint a Bizottságnak az átlagos haszonkulcs kiszámítása során ki kell zárnia a két legalacsonyabb nyereséggel rendelkező török vállalatot, mivel azok messze voltak attól a 16 %-os haszonkulcstól, amelyet az egyik uniós gyártó a dömpingelt behozatal hiányában alkalmazott.

                     (158)

                     Az ideiglenes rendelet (171) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint a Bizottság kizárta azokat a vállalatokat, amelyek nem jelentettek nyereséget. A Bizottság nyereségszinttől függetlenül minden nyereséges vállalatot figyelembe vett. A nyereségesség valamely uniós gyártó által elért szintje nem releváns a rendes érték képzéséhez szükséges megfelelő nyereségességi szintnek a reprezentatív országra vonatkozó torzulásmentes adatok alapján történő meghatározásakor. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.

               3.5.   A rendes érték számítása

                     (159)

                     A Bizottság észrevételeket kapott az egyik exportáló gyártótól, a PMI csoporttól a hozzáadottérték-adó mértékében a vizsgálati időszakban beállt változásokkal kapcsolatban. Az észrevétel nyomán a Bizottság kiigazította a rendes érték számítását, ahogy azt a (185)–(187) preambulumbekezdés részletesebben leírja. Ettől eltekintve a Bizottság az ideiglenes rendeletben a rendes érték számítása tekintetében ismertetett többi számítást megerősíti.

                     (160)

                     Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Haomei csoport megfogalmazott egy nem egyértelmű észrevételt, amely a jelek szerint megkérdőjelezi a Haomei csoport exportértékesítéseivel kapcsolatos kiigazításban figyelembe vett kamatlábszintet. A Bizottság megjegyzi, hogy a támogatás esetében alkalmazott értékek a Haomei csoport által megadott és távoli adategyeztetés útján ellenőrzött kamatlábakon alapultak.

                     (161)

                     A Haomei csoport megismételte, hogy az európai extrudált termékekre vonatkozó átlagár kiszámításának módszere hibás volt, mert „ugyanabba a kategóriába” sorolt „a tulajdonságok és az ár tekintetében heterogén termékeket”.

                     (162)

                     Az érdekelt felek újabb végső tájékoztatása után a Haomei csoport megismételte azt az észrevételét, hogy a különböző ötvözetek, gyártási eljárások és műszaki követelmények közötti különbségtétel miatt a Bizottság a vizsgált terméket nem tekintheti egyetlen terméknek.

                     (163)

                     Amint azt az ideiglenes rendelet (232)–(234) preambulumbekezdése részletesen kifejti, a Bizottság a szóban forgó ár-összehasonlítást típusonként, az ügyletek szintjén végezte el, és ennek során a részletes termékkódok biztosították a méltányos összehasonlítást. Emögött éppen az a megfontolás állt, hogy az összehasonlítás egymáshoz hasonló termékekre vonatkozzon, ezért tartalmazott a termékkód egyebek mellett olyan jellemzőket, mint a szelvényalak, az ötvözet sorozatszáma, a hossz, a legnagyobb keresztmetszeti méret, a felületkezelés típusa, a gyártási eljárás típusa és a húzás jellege. A Haomei csoport állítása megalapozatlan volt, ezért azt a Bizottság elutasította.

               3.6.   Exportár

                     (164)

                     Ahogy azt az ideiglenes rendelet (196) preambulumbekezdése leírja, a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján kiigazítást hajtott végre azoknak az értékesítéseknek a vonatkozásában, amelyeket független uniós vevők felé, az exportáló gyártókkal kapcsolatban álló kereskedőkön keresztül hajtanak végre.

                     (165)

                     A PMI csoport észrevételezte, hogy túlságosan magas az az importőri haszonkulcs, amelyet a Bizottság az exportáló gyártókkal kapcsolatban álló importőrökön keresztül történő közvetett értékesítések exportárának számtani képzéséhez használt, és megkérdezte, hogy sor került-e megfelelő ellenőrzésére. A Bizottság megerősítette, hogy a vizsgálat ideiglenes szakaszában alkalmazott haszonkulcs az adott időszakban elérhető információk alapján helyes volt, és a mintában szereplő importőröktől származott. Mindazonáltal a Bizottság egy távoli adategyeztetés nyomán ezt a haszonkulcsot kismértékben megnövelte, és az érintett vállalat számára elérhetővé tette a felhasznált felülvizsgált adatok részleteit. A Bizottság ezt a felülvizsgált haszonkulcsot az áralákínálás és az alább megjelölt, a kár megszüntetéséhez szükséges mérték újraszámításához is felhasználta.

                     (166)

                     A fent említett felülvizsgálat eredményeként a Bizottság tehát az exportáló gyártók egyik csoportja esetében kiigazította a dömpingkülönbözet-számítást. A Bizottság az ideiglenes rendeletben szereplő, az exportárral kapcsolatos többi számítást megerősíti.

                     (167)

                     Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Haomei csoport előadta, hogy a Bizottság tévesen vette figyelembe a szállítási költségeket, amelyek „jelenleg” lényegesen magasabbak. A Bizottság emlékeztet arra, hogy minden számítás a vizsgálati időszakon alapul. A dömpingszámítás a Haomei csoport által megadott tényleges költségeken alapul. Nem releváns az, hogy – a Haomei csoport szerint – a szállítási költségek a vizsgálati időszakot követően 300 %-kal nőttek. Ahogy az összes többi költségnél, úgy a szállítási költségek esetében is a vizsgálati időszakra jellemző költségeket kell figyelembe venni.

               3.7.   Felajánlott kötelezettségvállalások

                     (168)

                     Az érdekelt felek végső tájékoztatását megelőzően az egyik kínai exportáló gyártó érdeklődött a kötelezettségvállalás önkéntes felajánlása iránt, azonban ezt nem az alaprendelet 8. cikke értelmében elfogadható feltételek mellett tette.

                     (169)

                     Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az alaprendelet 8. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidőn belül három exportáló gyártó ajánlott fel az árra vonatkozó kötelezettségvállalást: a Haomei csoport, a Shandong Nollvetec Lightweight Equipment Co., Ltd és a Jilin Qixing Aluminium Industries Co., Ltd

                     (170)

                     A dömpingellenes alaprendelet 8. cikke szerint az árra vonatkozó kötelezettségvállalásoknak alkalmasnak kell lenniük a dömping káros hatásának megszüntetésére, és elfogadásuknak gyakorlati haszonnal kell járnia. A Bizottság e kritériumok alapján értékelte az ajánlatokat, és úgy ítélte meg, hogy elfogadásuk a következő okok miatt nem járna gyakorlati haszonnal.

                     (171)

                     A Haomei csoport ajánlata elfogadása esetén nem szüntetné meg a dömping káros hatását. Továbbá az ajánlat nem tartalmazta a kötelezettségvállalás alapvető elemét, a minimális importárat, vagyis azt az árat, amelynél alacsonyabban a kötelezettségvállaló fél nem értékesít. Az ajánlat tehát összeegyeztethetetlen a kötelezettségvállalás alapelveivel.

                     (172)

                     A Haomei csoportnak számos kapcsolt vállalkozása van, amelyek közvetlenül vesznek részt a vizsgált termék előállításában vagy értékesítésében. A Haomei csoport közvetlenül és közvetve értékesíti a terméket.

                     (173)

                     Az ilyen összetett csoportszerkezet a keresztkompenzáció szempontjából nagy kockázatot jelent. A Bizottság nem lenne képes figyelemmel kísérni azt, hogy a kapcsolt hongkongi vállalkozáson (és esetleg egyéb kapcsolt vállalkozásokon) keresztül zajló közvetett értékesítés megfelel-e a kötelezettségvállalásnak, illetve nem lenne képes biztosítani a megfelelést. Az ajánlat már csak emiatt sem jár gyakorlati haszonnal.

                     (174)

                     A Shandong Nollvetec Lightweight Equipment Co., Ltd és a Jilin Qixing Aluminium Industries Co., Ltd indexált minimális importárat ajánlott fel.

                     (175)

                     Mindkét vállalat jelentős árkülönbségekkel rendelkező terméktípusokat gyárt és értékesít. A minimális importár kiszámításához használt kárkülönbözet súlyozott átlaga az e vállalatok által az Unióba exportált terméktípusok többsége esetében a kárt nem okozó árnál alacsonyabb lenne. Emiatt a minimális importár javasolt szintje nem volt elegendő a dömping káros hatásának megszüntetéséhez.

                     (176)

                     Emellett a Shandong Nollvetec Lightweight Equipment Co., Ltd számos kapcsolt vállalkozással rendelkezik Kínában, amelyek közül sok közvetlenül vesz részt a vizsgált termék előállításában és belföldi piacon történő értékesítésében. Ez a vállalati struktúra növeli az intézkedések kijátszásának kockázatát.

                     (177)

                     Az extrudált alumíniumtermékek típusait és modelljeit fizikai vizsgálattal nem lehet könnyen megkülönböztetni egymástól. Az ötvözetek kizárólag fizikai vizsgálattal történő értékelése különösen nehéz lenne. A vámhatóságok részletes laboratóriumi elemzés nélkül nem tudnák megállapítani, hogy az importált termék megfelel-e a bejelentett terméknek.

                     (178)

                     A terméktípusok nagy száma a különböző terméktípusok közötti keresztkompenzáció magas kockázatával jár: mivel az olcsóbb terméktípusokra szintén vonatkozik a kötelezettségvállalás, a drágább terméktípusok esetében felmerülhet a hibás bevallás. Ez ellehetetleníti a kötelezettségvállalás végrehajtását, és így az alaprendelet 8. cikke értelmében nem jár gyakorlati haszonnal.

                     (179)

                     A Bizottság levelet küldött a kérelmezőknek, amelyben ismertette a felajánlott kötelezettségvállalások elutasításának indokait.

                     (180)

                     Ezzel kapcsolatban a (169) preambulumbekezdésben felsorolt mindhárom kérelmező nyújtott be észrevételeket, amelyeket a Bizottság az ügyben érdekelt felek rendelkezésére bocsátott.

                     (181)

                     A Shandong Nollvetec Lightweight Equipment Co., Ltd és a Jilin Qixing Aluminium Industries Co., Ltd nem értett egyet a Bizottság következtetésével, miszerint a javasolt minimális importár nem elegendő a dömping kárt okozó hatásainak megszüntetéséhez. A felek azt is javasolták, hogy a Shanghai Metals Market által közzétett áradatokat a londoni fémtőzsde által közzétett adatokkal váltsák fel. Azonban az észrevételek és a javasolt módosítások nem szüntették meg azokat a körülményeket, amelyek miatt nem biztosítható a kötelezettségvállalási ajánlatok érvényesülése.

                     (182)

                     Ahogyan azt a (171) preambulumbekezdés ismerteti, a Haomei csoport ajánlata nem szüntetné meg a dömping kárt okozó hatását, és nem tartalmazza a kötelezettségvállalás egyetlen lényeges elemét sem. Az ajánlat tehát nem egyeztethető össze a kötelezettségvállalás alapjául szolgáló elvekkel.

                     (183)

                     Az érdekelt felek újabb végső tájékoztatása után a Haomei csoport ismételten sürgette a Bizottságot, hogy fontolja meg felajánlott kötelezettségvállalásának elfogadását, ugyanakkor nem hozott fel új érvet sem a dömping kárt okozó hatásának megszüntetésével, sem pedig a (171) preambulumbekezdésben bemutatott hiányosságokkal kapcsolatban. Ehelyett a Haomei csoport álláspontja az volt, hogy mivel az intézkedések a Bíróság előtt nem állnák meg a helyüket, a kötelezettségvállalást el kell fogadni. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az Unió jogállam, amelyben a közigazgatási szervek a jogszabályi előírásokat követve hoznak döntéseket, ezért barternek vagy alkudozásnak nincs helye.

                     (184)

                     A Bizottság a kötelezettségvállalási ajánlatokat az alaprendelet 8. cikke értelmében a (171)–(183) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt kivitelezhetetlennek és ezért gyakorlati haszonnal nem járónak tekintette, és ezért elutasította az ajánlatokat.

               3.8.   Összehasonlítás

                     (185)

                     Ahogy az ideiglenes rendelet (199) preambulumbekezdése leírja, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja szerint kiigazítást hajtott végre a Kínából az Unióba irányuló kínai exportértékesítések és a közvetett adókat (például héát) nem tartalmazó rendes érték közvetettadó-tartalma közötti különbözetnek megfelelően.

                     (186)

                     A PMI csoport észrevételei jobbára azzal voltak kapcsolatosak, hogy a hozzáadottérték-adó mértéke Kínában 2018 óta kétszer módosult, valamint a hozzáadottérték-adó miatti kiigazításhoz használt 17 %-os adómértéket érintették. Ezek a változások 2018. május 1-jén és 2019. április 1-jén történtek, amikor a hozzáadottérték-adó mértéke 16 %-ra, illetve 13 %-ra módosult.

                     (187)

                     Az észrevételt figyelembe véve a Bizottság a mintában szereplő mindkét exportáló gyártói csoport esetében kiigazította a számítást.

                     (188)

                     Ez alapján a súlyozott átlagos dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

                                 Vállalat

                                 Végleges dömpingellenes vám

                                 Haomei csoport:

                                             —

                                             Guangdong Haomei New Materials Co., Ltd,

                                             —

                                             Guangdong King Metal Light Alloy Technology Co., Ltd

                                 21,3 %

                                 PMI csoport:

                                             —

                                             Press Metal International Ltd,

                                             —

                                             Press Metal International Technology Ltd

                                 33,9 %

                                 Más együttműködő vállalatok

                                 28,6 %

                                 Minden más vállalat

                                 40,1 %

                     (189)

                     A mintában szereplő exportáló gyártóknak az Egyesült Királyságba irányuló exportértékesítései nélkül (amelyek továbbra is reprezentatívak, és az Unióba irányuló teljes kivitel 20 %-át teszik ki) a dömpingkülönbözetek a következők:

                                 Vállalat

                                 Dömpingkülönbözet

                                 Haomei csoport:

                                             —

                                             Guangdong Haomei New Materials Co., Ltd,

                                             —

                                             Guangdong King Metal Light Alloy Technology Co., Ltd

                                 21,2 %

                                 PMI csoport:

                                             —

                                             Press Metal International Ltd,

                                             —

                                             Press Metal International Technology Ltd

                                 25,0 %

                                 A mintában nem szereplő egyéb együttműködő exportáló gyártók

                                 22,1 %

                                 Minden más vállalat

                                 32,1 %

                     (190)

                     Az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók esetében a Bizottság kiszámította a dömpingkülönbözetek súlyozott átlagát. Ezt a mérőszámot a Bizottság a mintában szereplő exportáló gyártókra nézve megállapított különbözetek súlyozott átlagaként határozta meg, és értéke 22,1 %-ra adódott. A Bizottság helyénvalónak ítéli, hogy a minden más vállalatra alkalmazandó vámot továbbra is az együttműködő exportáló gyártók adatai alapján megállapított legmagasabb dömpingkülönbözet szintjén, vagyis 32,1 %-ban állapítsa meg (az Egyesült Királyság adatai nélkül).

                     (191)

                     Az érdekelt felek újabb végső tájékoztatása után a Haomei csoport magyarázatot kért arra vonatkozóan, hogy más exportáló gyártók különbözetei miért csökkentek le jelentős mértékben, miközben saját különbözete csak alig valamivel lett kisebb. A vállalat ezeket az eltéréseket és a számára megállapított új dömpingellenes vámot diszkriminatívnak vélte. Emellett azt is nehezményezte, hogy az érdekelt felek nem kaptak konkrét részletes számításokat.

                     (192)

                     Elöljáróban emlékeztetni kell arra, hogy a Haomei csoport maga vonta kétségbe a Bizottságnak az EU-28 figyelembevételével megfogalmazott ténymegállapításait. A Haomei csoport azzal érvelt, hogy mivel az Egyesült Királyság nem tagja többé az Európai Uniónak, a Bizottságnak az EU-27 figyelembevételével kellett volna lefolytatnia a vizsgálatot. Erre az érvre reagálva a Bizottság újraszámította az összes exportáló gyártó dömpingkülönbözetét (és újraértékelte a kárt és az ok-okozati összefüggést).

                     (193)

                     A Bizottság a (185)–(190) preambulumbekezdésben elmagyarázta a dömpingkülönbözet számítása során követett módszertant, és később pontosan ugyanezt a módszertant követve állapította meg az Egyesült Királyság adatait nem tartalmazó dömpingkülönbözetet. A Haomei csoportnak küldött végső tájékoztatás olyan további bizalmas dokumentumokat is tartalmazott, amelyek részletesebb információkkal szolgáltak a dömping- és a kárkülönbözet számításával, valamint az alkalmazott módszertannal kapcsolatban. A PMI csoportra kifejtett nagyobb hatás az árazásban, a rendeltetési helyekben, a termékportfólióban és más vállalatspecifikus kérdésekben fennálló különbségekkel függ össze. Ahogyan azt a (190) preambulumbekezdés elmagyarázza, a mintában szereplő vállalatok dömpingkülönbözeteinek újraszámítása nyomán megváltozott a minden más exportáló gyártó esetében figyelembe vett dömpingkülönbözet is. Erről a vállalat a február 12-i meghallgatáson kapott magyarázatot.

                     (194)

                     El kell utasítani a Haomei csoport azon felvetését, amelyben tájékoztatást kér a többi exportáló gyártóra vonatkozó dömpingszámításról. Ezek a számítások bizalmas információkon alapulnak, és csak az a vállalat kaphat róluk tájékoztatást, amelyre vonatkoznak. A Bizottság ugyanígy járt el a Haomei csoportra vonatkozó számításokkal kapcsolatban is, azokról sem adott tájékoztatást egyetlen más, a vizsgálatban érdekelt félnek sem.

                     (195)

                     Az érdekelt felek újabb végső tájékoztatása után a Haomei csoport több észrevételt is megfogalmazott a kár- és a dömpingszámításban figyelembe vett adatokban és a követett módszertanban tapasztalt különbségek vonatkozásában.

                     (196)

                     Ezek a különbségek abból adódnak, hogy a dömping és a kár megállapítása eltérő módon történik. A két módszertant az alaprendelet két külön cikke írja le (2., illetve 3. cikk). Az ideiglenes rendelet (187)–(200) preambulumbekezdése részletesen ismerteti a dömping meghatározása keretében a rendes érték számítására alkalmazandó módszertant. Az ideiglenes rendelet (330)–(345) preambulumbekezdése részletesen ismerteti az uniós gazdasági ágazatot érő kár megszüntetéséhez szükséges különbözet meghatározása keretében a kárt nem okozó ár számítására alkalmazandó módszertant. A Haomei csoport állításai megalapozatlanok voltak, ezért azokat a Bizottság elutasította.

               4.   A KÁR AZ EU-28 ADATAI ALAPJÁN

         4.1.   Általános megjegyzések

                     (197)

                     Egyes érdekelt felek azt állították, hogy a kár és az ok-okozati összefüggés ideiglenes elemzése hibás, mivel a piac bizonyos részeit nem külön elemzi. Ezen belül ezek a felek azt állították, hogy külön elemzésekre van szükség a puha és a kemény ötvözetek, a közepes és a nagy méretű szelvények, a szabványos és a speciális szelvények, valamint az egyes piaci szegmensek esetében. Azonban az (55)–(56) preambulumbekezdésben említett okokból a Bizottság megerősítette, hogy a vizsgált terméket egyetlen termékként kell kezelni. Továbbá a javasolt kritériumok száma miatt, valamint azért, mert számos esetben nincs egyértelmű megkülönböztetés, az ilyen módszertant követő kárelemzés nem lenne kivitelezhető, illetve nem lenne helyénvaló. Továbbá az Unió gazdasági ágazata a fent említett piac valamennyi részén aktív, és valamennyi terméktípus kapcsán ki van téve a dömpingelt kínai behozatal jelentette versenynek. Emellett az uniós és a kínai gyártók egyaránt képesek több terméktípus gyártására is, és ha a piaci körülmények lehetővé teszik, dönthetnek úgy, hogy bizonyos típusokra koncentrálnak. A kínai gyártók tehát a teljes termékskálára nézve árlenyomást váltanak ki, ideértve azokat a termékeket is, amelyeket az uniós gazdasági ágazat kérésre képes előállítani. A Bizottság ezért megerősítette, hogy e vizsgálat során az elemzést az e rendelet 2. szakaszában meghatározott termék egészére nézve, valamint az uniós gazdasági ágazat egészére nézve végezte el. Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Haomei csoport vitatta a fenti megközelítést, vagyis azt, hogy a Bizottság az érintett terméket egyetlen termékként kezeli. A Haomei szerint ez a megközelítés döntő fontosságú az áralákínálás és/vagy az alulértékesítés megállapítása szempontjából. Amint azt a következő preambulumbekezdés, illetve a (246)–(249) preambulumbekezdés kifejti, a termék egyetlen termékként való meghatározása és a terméktípusonkénti ár-összehasonlítás között nincs összefüggés. A Haomei csoport ezzel az érvvel az érdekelt felek újabb végső tájékoztatása után is előállt. Tekintettel arra, hogy az EU-27-re vonatkozó elemzés változatlan számítási módszeren alapul, ez az észrevétel a fentiekben ismertetett okokból ezúttal sem fogadható el.

                     (198)

                     Az érdekelt felek újabb végső tájékoztatása után az Airoldi és az Euranimi kijelentette, hogy a Bizottság a Kínából érkező behozatal tekintetében nem végezte el a kármutatók egységes elemzését. Ez a kijelentés azonban tényszerűen téves: ahogyan az az 1.bis és a 2.bis táblázatban látható, a Bizottság kiszámította a Kínából érkező teljes behozatalt, és ennek alapján értékelte annak hatásait. Az Airoldi és az Euranimi kijelentette továbbá, hogy a Bizottságnak a különböző KN-kódok (mint például a 7608 20 89 KN-kód) hatását külön-külön kellett volna elemeznie. A Bizottság azonban megerősíti, hogy az (55)–(56) preambulumbekezdésben ismertetett okokból egyetlen egységes elemzést végzett.

                     (199)

                     Az áralákínálási és az alulértékesítési különbözet kapcsán a Bizottság továbbá megerősítette, hogy az ár-összehasonlítást típusonként, objektív kritériumok figyelembevétele mellett végezte, ahogyan azt az ideiglenes rendelet (234) preambulumbekezdése kifejti. A Bizottság a kínai behozatal több mint 95 %-a esetében azonosított a mintában szereplő uniós gyártók által előállított és értékesített közvetlenül egyező terméktípust.

               4.2.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

                     (200)

                     mivel az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározására vonatkozóan nem érkezett észrevétel, a Bizottság az ideiglenes rendelet (208)–(209) preambulumbekezdésében bemutatott következtetéseket megerősíti.

               4.3.   Az érintett országból érkező behozatal

               Általános megfontolások

                     (201)

                     Az eljárás ideiglenes szakaszában egyértelműen azonosítható volt az áraknak tulajdonítható jelentős kár. Folyamatos nyomást gyakoroltak az abnormálisan alacsony árak, amelyek jóval alatta maradtak az uniós gazdasági ágazat árainak (áralákínálás), valamint költség- és nyereségcéljainak (alulértékesítés). Az ideiglenes rendelet (279) és (280) preambulumbekezdésében leírt piaci mechanizmusok révén e nyomásnak több következménye is volt: többek között lenyomta az uniós gazdasági ágazat árait, megakadályozta, hogy ezek az árak a nyersanyag (alumínium) árának nemzetközi emelkedését tükrözzék, és oly mértékben lenyomta a jövedelmezőségi szintet, hogy azzal az uniós gazdasági ágazat létét veszélyeztette, megakadályozva azt, hogy az uniós gazdasági ágazat az igényesebb szegmens felé való elmozdulás folytatásához szükséges beruházásokat végrehajtsa, valamint hogy a szakosodott felhasználók részére személyre szabott megoldásokat nyújtson. E kárt okozó helyzet kialakulásához nincs szükség nagy volumenű behozatalra – még a viszonylag szerény behozatal, vagy akár a jelentős mennyiségű alacsony árú behozatal léte is (ami jelen esetben vitathatatlanul fennáll) elegendő ahhoz, hogy olyan alacsony maximális árat állítson be, amely az egész piacra hatással van. A vizsgálat megállapította, hogy ez a tőkeintenzív alumíniumágazatra olyannyira jellemző dinamika érvényesül a vizsgált termék esetében.

               A 7610 90 90 KN-kód alá tartozó behozatal

                     (202)

                     Ahogy az ideiglenes rendelet jelzi, a kínai behozatal volumenének pontos számszerűsítéséhez további elemzésre volt szükség. A vizsgált termék jelenleg 9 KN-kód (25) alá tartozik; ezek egyikével, a 7610 90 90 KN-kóddal kapcsolatban egymástól eltérő álláspontok alakultak ki, mivel a vizsgálat hatályán kívül eső termékeket is magában foglal. Ezen belül nézetkülönbségek merültek fel azzal kapcsolatban, hogy a behozatalnak mely részét képezi az érintett termék. Az érintett termék ideiglenesen meghatározott teljes kínai behozatali volumenének körülbelül a felét tette ki ez a kód.

                     (203)

                     Ebben az ügyben a behozatal volumene nem volt a kár meghatározó eleme, mivel a kár elsősorban árcsatornák útján következett be. Ha a Bizottság teljesen figyelmen kívül hagyná is ezt a kódot, a kínai térhódítás akkor is jelentős mértékű lenne: a vizsgálati időszakban a piaci részesedés 5,3 %-os volt, és 2016 óta 48 %-kal nőtt. Az összes többi piaci szereplő piaci részesedésének nominális kiigazításától eltekintve ez nem módosította volna a kárról alkotott képet. Lényegében ha a Bizottság a 7610 90 90 KN-kód alá tartozó volumeneket teljesen kizárná, a kínai árak súlyozott átlaga akkor is ugyanazon az abnormálisan alacsony szinten maradna, amelyről a Bizottság az eljárás ideiglenes szakaszában már megállapította, hogy kárt okoz. A fentiek részletesebb magyarázatát az alábbiakban mutatjuk be.

                     (204)

                     A volumeneknek az ideiglenes rendelet (223) preambulumbekezdésében említett megállapítása céljából a Bizottság három módszert alkalmazott.

                     (205)

                     Az ideiglenes rendelet (223) preambulumbekezdésében a Bizottság vázolta az ideiglenes módszertannal kapcsolatos ideiglenes ténymegállapításokat, és felkérte az érdekelt feleket arra, hogy jelentkezzenek az üggyel kapcsolatos bármely releváns információval. A European Aluminium további pontosítással szolgált az általa becsült 95 %-os arány indokolásával kapcsolatban. Több érdekelt fél a 7610 90 90 KN-kóddal kapcsolatos vállalati tapasztalataira hivatkozva vitatta ezt az becsült értéket. Bizonyos felek egyetértettek European Aluminiummal abban, hogy a vizsgált termék behozatala e kód alatt történik. Mások ezzel nem értettek egyet, és azt állították, hogy túl magas a 95 %-os becsült érték, vagy hogy e kód alatt nem történt behozatal. Egyes felek hozzáfűzték továbbá, hogy az ár indokolásként történő alkalmazása nem megbízható. Azonban az összegyűjtött információk nem voltak eléggé átfogók és megalapozottak ahhoz, hogy egyértelmű útmutatással szolgálhassanak.

                     (206)

                     Az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően a Bizottság vizsgálatát az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság, valamint a nemzeti vámhatóságok által benyújtott adatokkal egészíthette ki. Az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság által benyújtott információ egy vám-árunyilatkozat szerinti teljes lista volt, de nem adott egyértelműbb leírást az importált termékekről.

                     (207)

                     Továbbá a nyolc tagállamból (az Egyesült Királyságtól, Franciaországból, Hollandiából, Lengyelországból, Németországból, Olaszországból, Spanyolországból és Svédországból) érkező adatok erősen reprezentatívak voltak, mivel a 7610 90 90 KN-kód alatt a vizsgálati időszakban történt behozatal 84 %-át fedték le; emellett rendelkezésre álltak a vám-árunyilatkozatok részletes információi, valamint a behozott termék leírása, amelyet az importőrök az egységes vámokmányon jelentettek be. Az ezen az alapon végzett részletesebb elemzés vezetett az alábbi következtetésekhez.

                     (208)

                     Ahogy az 1. táblázatból kitűnik, az óvatos számítások is azt mutatják, hogy az ezen KN-kód alá tartozó kivitel jelentős hányada az érintett terméknek minősül. A Bizottság csak azokat az ügyleteket vette figyelembe, amelyek esetében a termékmegnevezések eléggé részletesek voltak ahhoz, hogy lehetővé tegyék annak megállapítását, hogy az exportált termék az érintett terméknek minősül-e.

                        1. táblázat

                        A 7610 90 90  KN-kód alá tartozó Kínából érkező behozatal

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Vizsgálati időszak

                                 A KN-kód alatti teljes volumen (tonna)

                                 102 090

                                 131 180

                                 139 560

                                 151 891

                                 A KN-kód alatti teljes behozatal tonnánkénti ára

                                 2 944

                                 2 776

                                 2 764

                                 2 902

                                 Az érintett termék volumene (tonna)

                                 18 637

                                 23 948

                                 25 477

                                 27 728

                                 Az érintett termék tonnánkénti ára (27)

                                 3 050

                                 3 041

                                 3 197

                                 3 308

                                 A nem érintett termék volumene (tonna)

                                 53 728

                                 69 037

                                 73 448

                                 79 937

                                 Nem egyértelmű volumenek (tonna)

                                 29 725

                                 38 195

                                 40 635

                                 44 225

                                    Forrás: Eurostat és nemzeti vámhatóságok
                                     ()

                     (209)

                     Az 1. táblázatban szereplő egyes volumenek esetében a leírás nem volt elegendően egyértelmű annak megállapításához, hogy az adott ügyletekhez tartozó behozatali volumenek valóban az érintett termékhez tartoznak-e. Ezért ezeket a volumeneket óvatosságból nem tekintették az érintett termék behozatalának.

                     (210)

                     A Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez észszerű becslés, mivel igen reprezentatív információkon alapul.

                     (211)

                     Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az Airoldi megjegyezte, hogy a 7610 90 90 KN-kód alá tartozó behozatal azonosítására szolgáló módszer ismertetése nem történt meg. Az alkalmazott módszertant a végleges tájékoztató (118)–(122) bekezdése és 22. lábjegyzete ismerteti. A Bizottság ezért ezt az állítást nem fogadta el.

                     (212)

                     A folyamat során az Airoldi kérte, hogy a tagállamok által a Bizottság részére megküldött adatokat továbbítsák a részére. Azonban az alaprendelet 19. cikke (5) bekezdésének megfelelően a tagállamok és a Bizottság közötti információcsere bizalmas. Továbbá tekintettel arra, hogy az adatok egyéni vám-árunyilatkozatokhoz kapcsolódnak, és az árakkal kapcsolatos igen érzékeny adatokat tartalmaznak, egyértelműen bizalmas üzleti információknak minősülnek. A kérést ezért a Bizottság elutasította.

                     (213)

                     Bár ennek eredményeként a felülvizsgált kínai piaci részesedés mértéke csökkent, a behozatal továbbra is jelentős maradt, és az ideiglenes szakaszra jellemző növekedési tendencia volt megfigyelhető.

                     (214)

                     Az Airoldi az érdekelt felek végső tájékoztatását követően észrevételeket tett a 7610 90 90 KN-kód alá tartozó érintett termék behozatalának volumenéről. Az Airoldi kijelentette, hogy a módszertan nem reprezentatív, mivel csak nyolc tagállam vámhatóságait érinti. Azonban tekintettel arra, hogy ezek a tagállamok a behozatal több mint 83 %-át végzik, a módszertan reprezentatív; a Bizottság ezért ezt az érvet elutasítja.

                     (215)

                     Az Airoldi megismételte azt az érvét is, miszerint a 7610 90 90 KN-kód alá tartozó érintett termék behozatalának nullának kell lennie, továbbá számos KTF létezésére hivatkozott. A Bizottság nem tudta elfogadni ezt az érvet, mivel egyértelmű, hogy a KTF-ek létezése nem zárja ki azt, hogy más termékek (köztük az érintett termék) is e kód alá tartozzanak. E kódnak a Bizottság által a vámhatóság adatai alapján végzett elemzése megerősítette, hogy ez a helyzet áll fenn.

                     (216)

                     Az Airoldi jelezte továbbá, hogy amennyiben a 7610 90 90 KN-kód alá tartozó behozatalt kizárnák a vizsgálatból, a vizsgálatot vámok kivetése nélkül kellene megszüntetni. Azonban ahogy azt a (219) preambulumbekezdés kifejti, a behozatali volumen akkor is jelentős szintű maradna, ha kizárnánk ezeket a behozatali volumeneket. Az állítás tehát nem fogadható el.

               Az érintett országból érkező behozatal volumene, piaci részesedése és ára

                     (217)

                     Ennek megfelelően a fentebb leírtak alapján az érintett országból érkező behozatal a következőképpen alakult:

                        2. táblázat

                        A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Vizsgálati időszak

                                 A nyolc KN-kód alá tartozó behozatalok (28)

                                 110 255

                                 127 616

                                 149 232

                                 164 641

                                 A Kínából érkező behozatal összvolumene

                                 128 631

                                 151 229

                                 174 353

                                 191 981

                                    Index (2016 = 100)

                                    100

                                    118

                                    136

                                    149

                                 Kína piaci részesedése (%)

                                 4,4

                                 4,8

                                 5,4

                                 6,2

                                    Index (2016 = 100)

                                    100

                                    110

                                    123

                                    141

                                    Forrás: Eurostat (lásd még: az 1. és 4. táblázat a felhasználásról).

                     (218)

                     A kiigazított behozatali volumenek alapján is megfigyelhetők a relatív és abszolút értelemben egyaránt jelentős szintű behozatalok, amelyek piaci részesedése a vizsgálati időszakban elérte a 6,2 %-ot. Abszolút számadatokban kifejezve az érintett országból érkező behozatal a figyelembe vett időszak során 49 %-kal nőtt. Emellett a figyelembe vett időszakban a dömpingelt behozatal teljes piaci részesedése 41 %-kal nőtt.

                     (219)

                     Ahogyan azt a (203) preambulumbekezdés említi, a behozatal volumene akkor is jelentős maradna (5,3 %-os piaci részesedés a vizsgálati időszakban és 48 %-os emelkedés 2016 óta), ha a Bizottság a 7610 90 90 KN-kód alá tartozó volumeneket teljesen kizárná az elemzésből.

                     (220)

                     Az egyik importőr azt állította, hogy a kínai behozatal piaci részesedésének szintje nem indokolja az ideiglenes rendeletben említett dömpingellenes vámokat. A jelen esetben a piaci részesedés kapcsán alkalmazandó intézkedésekre vonatkozó küszöbérték az egész figyelembe vett időszakban jelentősen meghaladta az alaprendelet 5. cikkének (7) bekezdésében szereplő 1 %-os határértéket, és a 9. cikk (3) bekezdése alapján nem tekinthető „elhanyagolhatónak”. Emellett a figyelembe vett időszakban a kínai piaci részesedés 41 %-kal nőtt. Tekintettel arra, hogy a behozatal abszolút és relatív értelemben egyaránt jelentős, és tekintettel az abszolút és relatív tendenciákra, a (201) preambulumbekezdésben leírt megfontolásokra és a 3. táblázatban szereplő, az árakkal kapcsolatos megfontolásokra, ezt az állítást a Bizottság elutasította.

                        3. táblázat

                        Importárak (EUR/tonna)

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Vizsgálati időszak

                                 A nyolc KN-kód árai (29)

                                 2 684

                                 2 676

                                 2 813

                                 2 911

                                 A Kínából érkező import árainak súlyozott átlaga

                                 2 736

                                 2 733

                                 2 869

                                 2 967

                                    Index (2016 = 100)

                                    100

                                    100

                                    105

                                    108

                                    Forrás: Eurostat és nemzeti vámhatóságok.

                     (221)

                     A kiigazított árak az ideiglenes rendeletben feltüntetettekhez hasonló szintre és tendenciákra mutatnak, megerősítve az ott szereplő meghatározást.

                     (222)

                     Ahogyan azt a (203) preambulumbekezdés megjegyzi, ha a Bizottság a 7610 90 90 KN-kód alá tartozó volumeneket teljesen kizárná az elemzésből, az átlagos importárak alacsonyabbak lennének, és a teljes vizsgálati időszakban hasonló tendenciákat mutatnának.

                     (223)

                     Ahogyan azt az ideiglenes rendelet (230) preambulumbekezdése kifejti, ezeket az árakat a nyersanyagköltségek 10 %-os emelkedésének fényében kell vizsgálni, továbbá ezek az árak olyan időszakban alakultak ki, amikor a piacon nagyobb volt a kereslet a magasabb hozzáadott értéket képviselő, személyre szabott termékekre.

                     (224)

                     A Bizottság az ideiglenes rendelet (232) preambulumbekezdésében megállapított 25 % feletti alákínálási különbözeteket megerősítette. Egyes érdekelt felek észrevételezték, hogy az érintett országból általuk importált termékek esetében az áralákínálás mértéke nem haladta meg a 25 %-ot. A Haomei csoport kijelentette, hogy termékei az átváltási árfolyam ingadozása miatt versenyképtelenné válhatnak az uniós piacon. Azonban a Bizottság áralákínálással kapcsolatos számításai az exportáló gyártók teljes mintájára kiterjedtek, és a vizsgálati időszakra nézve részletes, típusonkénti és ügyletenkénti módszertant alkalmaztak. Továbbá a Bizottság a részletes számításokat (ideértve a módszertant is) az exportáló gyártók, így a Haomei csoport részére is hozzáférhetővé tette. A Bizottság megerősítette, hogy az áralákínálás megállapításához használt módszertan pontos és reprezentatív eredményeket hozott.

                     (225)

                     mivel az érintett országból érkező behozatalra vonatkozóan nem érkezett további észrevétel, a Bizottság az ideiglenes rendelet (217)–(234) preambulumbekezdésében foglalt többi következtetést megerősíti.

               4.4.   Uniós felhasználás

                     (226)

                     Az érintett országból érkező behozatali volumennek a (202)–(213) preambulumbekezdésében ismertetett felülvizsgálata nyomán az uniós felhasználás értékeit a Bizottság lefelé módosította. Ezek alapján az uniós szabadpiaci felhasználás a következőképpen alakult:

                        4. táblázat

                        Uniós felhasználás (tonna)

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Vizsgálati időszak

                                 Teljes uniós felhasználás

                                 2 991 288

                                 3 204 315

                                 3 290 561

                                 3 159 475

                                    Index

                                    100

                                    107

                                    110

                                    106

                                 Kötött piac

                                 61 338

                                 60 455

                                 60 143

                                 56 640

                                    Index

                                    100

                                    99

                                    98

                                    92

                                 Szabadpiaci felhasználás

                                 2 929 950

                                 3 143 860

                                 3 230 418

                                 3 102 835

                                    Index

                                    100

                                    107

                                    110

                                    106

                                    Forrás: European Aluminium és Eurostat ().

                     (227)

                     A figyelembe vett időszak alatt az uniós szabadpiaci felhasználás 6 %-kal nőtt. Az emelkedés mindenekelőtt a főbb feldolgozó iparágak részéről mutatkozó erőteljesebb keresletnek volt betudható.

                     (228)

                     Ahogyan azt a (203) preambulumbekezdés említi, a felhasználás szintjei akkor is nagyon hasonlóak lennének, illetve 6 %-kal növekednének, ha a Bizottság a 7610 90 90 KN-kód alá tartozó volumeneket teljesen kizárná az elemzésből. Mivel az uniós felhasználásra vonatkozóan nem érkezett további észrevétel, a Bizottság az ideiglenes rendelet (216) preambulumbekezdésében bemutatott következtetést megerősíti.

               4.5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete (az EU-28 adatai alapján)

         4.5.1.   Makrogazdasági és mikrogazdasági mutatók

                     (229)

                     Az érintett országból érkező behozatal fent említett felülvizsgálata következtében az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítéseinek piaci részesedése a következőképpen alakult (a felülvizsgált felhasználási adatokat a 4. táblázat tartalmazza).

                        5. táblázat

                        Piaci részesedés

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Vizsgálati időszak

                                 Szabadpiaci értékesítések piaci részesedése (%)

                                 87,6

                                 85,6

                                 85,3

                                 84,4

                                    Index (2016 = 100)

                                    100

                                    98

                                    97

                                    96

                                    Forrás: European Aluminium és Eurostat.

                     (230)

                     Meg kell jegyezni, hogy bár az uniós gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszak alatti piaci részesedése valamivel magasabb értéket mutatott az érintett országból érkező behozatali volumen felülvizsgálatát követően, a piaci részesedések csökkenése még így is közel 3,2 százalékpontos vagy 4 %-os volt.

                     (231)

                     Ahogy a (203) preambulumbekezdés említi, az uniós ágazat piaci részesedésének szintjei akkor is nagyon hasonlóak lennének, illetve 3 %-kal csökkennének, ha a Bizottság a 7610 90 90 KN-kód alá tartozó volumeneket teljesen kizárná az elemzésből.

                     (232)

                     Az Airoldi megjegyezte, hogy a 4. és 5. táblázat forrásként a European Aluminiumot és az Eurostatot jelöli meg. Az Airoldi megkérdezte, hogy a European Aluminium szolgáltatott-e újabb adatokat. Ezekre a táblázatokra azonban azért volt szükség, hogy rögzítsék a Kínából érkező behozatal felülvizsgálata során felülvizsgált, a felhasználásra és a piaci részesedésre vonatkozó adatokat ((202)–(215) preambulumbekezdés). A European Aluminium nem szolgáltatott újabb adatokat. Az Airoldi elnevezésű importőr észrevételt fűzött az ideiglenes rendelet 7. táblázatához (Értékesítési árak az Unióban). Azt állította, hogy a londoni fémtőzsde (a továbbiakban: LME) hongkongi tulajdona miatt nem tekinthető az alumíniumárak megbízható referenciájának, és ezért az ideiglenes rendelet 7. táblázatában bemutatott adatok nem megfelelőek. Azonban a mintában szereplő összes uniós gyártó az LME-t használta referenciaként szerződéseiben, továbbá az alumíniummal kapcsolatos kereskedelmi publikációkban is széles körben idézik az LME-t. A vizsgálat megerősítette, hogy ez az alumínium uniós árainak megbízható forrása. Továbbá az importőr nem támasztotta alá, hogy az LME tulajdonlása hogyan vezetne oda, hogy az LME megbízhatatlan forrás az ideiglenes rendelet 7. táblázatában történő felhasználás szempontjából. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.

                     (233)

                     Ugyanez az importőr további állítást fogalmazott meg az ugyanezen táblázatban feltüntetett költségnövekedés kapcsán. Ezek a költségnövekedések azok a tényleges adatok, amelyeket az uniós gyártók bejelentettek, és amelynek ellenőrzése távoli adategyeztetés keretében megtörtént. Az állítás szerint a Bizottság nem adott megfelelő magyarázatot ezekre a növekedésekre. Azonban a Bizottság elemzése az ideiglenes rendelet (232) preambulumában ismertette a költségnövekedés két fő okát. Az egyik ok a magasabb hozzáadott értéket képviselő termékek iránti piaci igénnyel volt kapcsolatos. A másik az alumíniumbugákat – a vizsgált termék előállításához használt fő nyersanyagot – érintő növekedéshez kapcsolódott. Ezek a ténymegállapítások az uniós gyártók által a vizsgálat során benyújtott bizonyítékokon alapultak, amelyeket a Bizottság távoli adategyeztetés keretében ellenőrzött, és összevetett a European Aluminium által szolgáltatott információkkal. Ezért a Bizottság elutasította az állítást, miszerint a növekedésre nem adott magyarázatot.

                     (234)

                     Ugyanez az importőr állítást fogalmazott meg az ideiglenes rendelet 9. táblázata kapcsán, mely a készletekre vonatkozott. Az importőr megkérdőjelezte a Bizottság elemzését, amely szerint a készletek 26 %-os növekedése nem tekinthető meghatározó kármutatónak. A Bizottság elemzése azonban azt vette figyelembe, hogy a termelés százalékában kifejezett készletek azért voltak alacsonyak, mert ez a gazdasági ágazat elsősorban rendelésre termelnek. A készletnövekedés továbbá sok esetben annak a jele, hogy a nem rendelésre, hanem a forgalmazási piacokra előállított termékeket nem tudták eladni. Ez hátrányos helyzet jele. Továbbá a termelés szintjével összehasonlítva a készletek hasonlóan alacsonyak maradtak a figyelembe vett időszakban (ez körülbelül kétheti termelésnek felel meg). A Bizottság ezért fenntartotta ideiglenes következtetéseit, és elutasította az állítást.

                     (235)

                     Ugyanez az importőr állításokat fogalmazott meg az ideiglenes rendelet 10. táblázata kapcsán, mely a jövedelmezőségre vonatkozott. Az egyik állítás szerint egy bizonyos uniós gyártó jövedelmezősége nem szenvedett komoly visszaeséseket, egy másik állítás szerint pedig a kemény ötvözetekből készülő terméktípusok uniós gyártóinak jövedelmezősége magasabb, mint a puha ötvözetekből készülő terméktípusok uniós gyártóié. A Bizottság azonban megismétli, hogy a jövedelmezőséget – az összes többi kármutatóhoz hasonlóan – az uniós gazdasági ágazat egészére vagy adott esetben reprezentatív példára nézve, nem pedig egyes vállalatokra vagy terméktípusokra nézve kell vizsgálni. Továbbá az említett gyártó jövedelmezősége kapcsán idézett forrásból egyértelműen kitűnik, hogy ez az információ a teljes vállalatra vonatkozik, nem pedig a vizsgált termékre. Ennek alapján a Bizottság elutasította ezeket az állításokat.

                     (236)

                     Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az Airoldi és más importőrök megismételték az uniós gazdasági ágazat nyereségességével kapcsolatos érveiket, amelyekkel az előző preambulumbekezdés már foglalkozott. Ezek a felek kutatásaikat kiterjesztették az extrudált termékeket gyártó uniós vállalatok nyereségességére is. Megjegyezték, hogy a nyereségesség szintje változó. Az információk elfogadhatóságának a késői benyújtás miatti kérdésétől függetlenül, továbbá függetlenül attól, hogy csak egy tagállamra vonatkoztak és nem voltak alátámasztva, a benyújtott bizonyítékok azt mutatták, hogy a kutatás által érintett uniós gazdasági vállalatok nyereségessége átlagosan alacsony volt, ami összhangban áll a fent említett preambulumbekezdésekben ismertetett eredményekkel.

                     (237)

                     Ugyanez az importőr állítást fogalmazott meg az ideiglenes rendelet 10. táblázata kapcsán, mely a beruházásokra vonatkozott. Az állítás szerint a Bizottság nem adott megfelelő magyarázatot a beruházások növekedésének okaira. A Bizottság elemzése a mintában szereplő uniós gyártók beruházásaira vonatkozott, amelyek terén 2016 és 2019 között 72 %-os növekedés volt megfigyelhető. Ezeket az adatokat a Bizottság a mintában szereplő gyártókkal távoli adategyeztetés keretében megvitatta, illetve ellenőrizte. A Bizottság továbbá kifejtette, hogy a beruházás növekedése szükséges a hatékonyság növeléséhez, valamint az ügyfélközpontúság javításához, tekintettel arra, hogy a piac nagyobb hozzáadott értéket képviselő megoldásokat igényel. Az ideiglenes rendelet (332)–(340) preambulumbekezdésében a Bizottság további ténymegállapításokat fogalmazott meg annak szemléltetésére, hogy a beruházások magas szintje az uniós gazdasági ágazat jövője szempontjából fontos tényező. Ezért a Bizottság elutasította azt az állítást, miszerint a beruházások kapcsán nem adott elégséges magyarázatot.

                     (238)

                     Ugyanez az importőr azt is állította, hogy a Bizottság az uniós gazdasági ágazat adatait gondolkodás nélkül fogadta el. Ahogyan azt az ideiglenes rendelet (25) és (26) preambulumbekezdése kifejtette, a Bizottság a mintában szereplő exportáló gyártók által benyújtott információkhoz hasonlóan a mintában szereplő négy uniós gyártó kérdőívre adott válaszait távoli egyeztetés keretében összevetette az adatot szolgáltató vállalat dokumentációjával, valamint, ahol volt rá lehetőség, nyilvánosan elérhető forrásokkal. Emiatt ezt az állítást a Bizottság elutasította.

                     (239)

                     Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az Airoldi nem értett egyet a Bizottságnak az előző két preambulumbekezdésben szereplő, a beérkezett adatok forrására és ellenőrzésére vonatkozó észrevételeivel. Az Airoldi azt vitatta különösen, hogy a szóban forgó dömpingellenes vizsgálat során alapul vett adatok megfelelőek voltak-e, mivel vállalati forrásokból, nem pedig nyilvánosan hozzáférhető forrásokból származtak. Ezzel kapcsolatban a Bizottság megerősíti, hogy – összhangban azzal a gyakorlatával, hogy vizsgálat keretében elvégzi az érzékeny vállalati adatok keresztellenőrzését – adott esetben nyilvánosan hozzáférhető forrásokat is felhasznált.

                     (240)

                     Ezenkívül a beruházásokat illetően az Airoldi azt állítja, hogy a Bizottságnak az a ténymegállapítása, miszerint a hatékonyság növeléséhez és az ügyfélközpontúság javításához beruházásokra van szükség általános jellegű, és láthatólag nem kapcsolódik a szóban forgó dömpingellenes vizsgálat kontextusához. Ezzel kapcsolatban a Bizottság megismétli, hogy ez az állítás megfelelően írja le a vizsgált terméket előállító gazdasági ágazat helyzetét.

                     (241)

                     Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az Airoldi a (234) preambulumbekezdés kapcsán továbbá azt is kijelentette, hogy helytelen lenne a megfelelő mennyiségű készlet meglétét a kár megállapításával összefüggésbe hozni. Azt is állította továbbá, hogy a készletek 26 %-os szintje az extrudált alumíniumtermékek piacán teljesen megszokott. Ezzel az érvvel kapcsolatban a Bizottság elsőként emlékeztet arra, hogy a készletek kármutatóként való figyelembevétele az alaprendelet által előírt jogi követelmény. Továbbá, az ideiglenes szakaszban ugyanez az importőr állította, hogy ez a mutató releváns lesz. Ezzel kapcsolatban a Bizottság fenntartja előzetes következtetését, miszerint – ahogy azt az ideiglenes rendelet (264) preambulumbekezdése leírja – a készletek kisebb jelentőséggel bírnak a kárelemzés során, mivel a termelés elsősorban megrendelés alapján történik. Ahogy azt a (234) preambulumbekezdés leírja, ha a készleteket figyelembe vennék, az káros forgatókönyvre engedne következtetni.

                     (242)

                     Ugyanez az importőr azt is állította, hogy az uniós gazdasági ágazat piacvesztése (melyet az ideiglenes rendelet 5. táblázata ír le) dömpingellenes intézkedések bevezetése nélkül is gyorsan orvosolható. Ezt az állítást nem támasztotta alá további információkkal. Nem nyújtott be meggyőző érveket arra, hogy a figyelembe vett időszak teljes időtartama alatt megfigyelhető folyamatos csökkenés miért fordulna meg dömpingellenes intézkedések bevezetése nélkül, különösen a kínai kivitel magas, 25 %-ot meghaladó mértékű alákínálási különbözetének ismeretében, amelyet az ideiglenes rendelet (232) preambulumbekezdése ismertet és a (224) preambulumbekezdés megerősít. Emiatt ezt az állítást a Bizottság elutasította.

                     (243)

                     Ugyanez az importőr további észrevételeket tett az ideiglenes rendelet (316) preambulumbekezdésében tárgyalt kérdéssel kapcsolatban. Az importőr megismételte állítását, miszerint az uniós gazdasági ágazat visszaél állítólagos piaci erőfölényével. A European Aluminium megjegyezte, hogy ezek az állítások komolytalanok. Ezek az állítások elsősorban a Versenypolitikai Főigazgatóság hatáskörébe tartoznak, amely az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően megerősítette, hogy nem léteznek olyan jellegű esetek, amilyeneket ez az állítás említ. A Bizottság mindazonáltal szeretné felhívni a figyelmet arra, hogy az uniós gazdasági ágazatot több mint 200 gyártó alkotja. A Bizottság fenntartja azt az álláspontját, hogy az importőr nem nyújtott be ezen állításait alátámasztó elemzést vagy bizonyítékot, illetve nem fejtette ki, hogy ezek az állítások mennyiben relevánsak az alaprendelet kontextusában. Ezeket az állításokat tehát a Bizottság elutasította, és az ideiglenes rendelet 4.6. és 4.7. szakaszában foglalt következtetéseket megerősítette.

                     (244)

                     Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az Airoldi benyújtott egy újságcikként azonosított dokumentumot, amely arról számol be, hogy egy uniós gyártó képviselője észrevételezett bizonyos kérdéseket az uniós piacon fennálló versennyel kapcsolatban. Emellett más importőrök és a Haomei csoport megjegyezték, hogy az intézkedések megerősítenék egy bizonyos uniós gyártó erőfölényét az uniós piacon. Ennek az állítólagos újságcikknek a kapcsán elsőként hangsúlyozni kell, hogy a benyújtott dokumentum valójában egy vállalati promóciós anyag (amelyet „promóciós tájékoztatóként” mutatnak be). Továbbá a szóban forgó uniós gyártó promóciós anyagában nem általában a versennyel kapcsolatos kérdésekről, hanem az általa gyártott nagyon különleges termékekről nyilatkozott. Tekintettel a nyilatkozat igen korlátozott hatályára és a publikált anyag típusára, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy sem az állítólagos újságcikk, sem az importőrök és a Haomei csoport bizonyítékokkal alá nem támasztott állítása nem befolyásolhatja az előző preambulumbekezdésben bemutatott következtetéseit.

                     (245)

                     Szintén az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Haomei csoport észrevételeket fogalmazott meg az uniós gazdasági ágazatot ért kárral kapcsolatban, amelyekhez négy uniós gyártó nyereségességét vizsgáló saját kutatásait használta fel. A Haomei csoport észrevétele szerint kutatásai bizonyították, hogy az uniós gazdasági ágazat valójában nyereségesebb, mint ahogyan azt a Bizottság az ideiglenes rendelet 10. táblázatában bemutatta. A Haomei csooport beadványában szereplő adatok azonban az általuk kiválasztott vállalatok teljes nyereségességére vonatkoztak, és emiatt nem kötődtek a vizsgált termékhez. Továbbá a Bizottság mintájának kiválasztása 2020 februárjában, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően történt. A Haomei csoport a vizsgálat akkori szakaszában nem nyújtott be észrevételeket. Figyelembe véve a 17. cikkben előírt követelményeket és azt, hogy a Haomei csoport adatai nem kizárólag a vizsgált termékre vonatkoznak, a Bizottság elutasítja ezt az állítást.

               4.6.   A jelentős kár értékeléséhez használt módszertannal kapcsolatos észrevételek

                     (246)

                     Az egyik importőr és a kínai kormány észrevételt fűzött a Bizottság által a jelentős kár értékeléséhez használt módszertanhoz. Az állítás szerint hibás volt a kárelemzés, mivel több mutató kedvező irányba mozdult el, valamint a Bizottság csak bizonyos mutatókra támaszkodott következtetésének megfogalmazásakor. Továbbá az állítás szerint több kártényező azt bizonyította, hogy az uniós gazdasági ágazatot nem érte kár, mivel a tendenciák nem voltak kedvezőtlenek. Ezek az állítások azonban a mutatók egyedi értékelésén alapultak, és figyelmen kívül hagyták a kontextust, például a növekvő keresletet és a növekvő árakat. A Bizottság az állításokat elutasította, mivel a kárra vonatkozó ideiglenes ténymegállapítás az összes mutató értékelésén alapul, és mutatók közül egyik megléte sem ad szükségszerűen döntő iránymutatást. Ahogy az ideiglenes rendelet (271)–(274) preambulumbekezdése már kifejtette, amit a Bizottság ezúton megerősít, jóllehet bizonyos mutatók valóban pozitív fejleményekre engednek következtetni, megfelelő alátámasztást nyert az, hogy a jelentős kárra vonatkozó ténymegállapítás hogyan következik az összes kármutatótóból.

                     (247)

                     Az Airoldi és az O. Wilms az érdekelt felek végső tájékoztatását követően azt állította, hogy a Bizottság a kárra vonatkozó ténymegállapításait megváltoztatta annak érdekében, hogy az tükrözze a 7610 90 90 KN-kód alá tartozó behozatal alább ismertetett csökkenését. A felek azt állították, hogy az ideiglenes szakaszban a kárt főként volumenmutatók indokolták, és ez az érdekelt felek végső tájékoztatásakor módosult annyiban, hogy a kárt főként az ármutatók tekintetében szemléltették. Az ideiglenes rendelet (271)–(274) preambulumbekezdése azonban az uniós gazdasági ágazatot érő, az árak által kiváltott kárra összpontosít. Ezenkívül az ideiglenes rendelet (280) preambulumbekezdése kifejti, hogy milyen módon következett be jelentős kár abban az esetben, amikor bizonyos felek úgy vélték, hogy a kínai behozatal mennyisége és piaci részesedése korlátozott. Az ideiglenes rendelet jelezte, hogy a Bizottság a Kínából érkező behozatal mértékét tovább fogják vizsgálni – ez szerves része minden piacvédelmi vizsgálatnak, amely fokozatosan finomítja a következtetéseket, lehetővé téve ezzel a végleges ténymegállapítások alapos értékelését. A folyamat lezárulása után a következtetések megerősítik az ideiglenes rendeletben ismertetett eredményeket. A Bizottság tehát nem tudja elfogadni azt az állítást, amely szerint módosította volna az alkalmazott megközelítést.

                     (248)

                     Szintén az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az O. Wilms észrevételt tett a kínai, török és uniós gyártók által az uniós piacon értékesített volumenek alakulásáról. Mivel az uniós gazdasági ágazat növelte értékesítéseit, az O. Wilms vitatta, hogy az uniós gazdasági ágazatot kár érte volna. A Haomei csoport is hasonló érvet hozott fel. A 4.7. szakaszban kifejtettek szerint azonban a jelentős kár fennállására vonatkozó ténymegállapítás főként az árlenyomáson, illetve annak a teljesítménymutatókra gyakorolt hatásán alapul. Továbbá, az értékesítési volumen uniós piacon tapasztalható szerény mértékű növekedése ellenére az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése csökkent a figyelembe vett időszakban.

                     (249)

                     Szintén az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Haomei csoport vitatta az uniós gazdasági ágazatot ért kárt, arra hivatkozva, hogy a Bizottság által elvégzett ár-összehasonlítások nem voltak megfelelőek. Beadványában a Haomei csoport azt állította, hogy nem okozott kárt az uniós alumíniumágazatnak, mivel a két exportőr árai igazodtak európai versenytársaik áraihoz, ha éppen nem magasabbak voltak azoknál. Ez az állítás nem fogadható el. A vizsgálat megállapította, hogy a terméktípusonkénti összehasonlítás során ezen exportőrök árai jelentős mértékben alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak, ami nem csupán összehangolt, hanem érzékelhetően alacsonyabb árakat eredményezett. A Haomei csoport azt is javasolta, hogy az ár-összehasonlításokhoz az importárakat kell forrásként felhasználni. Azonban – ahogyan azt az ideiglenes rendelet (234) preambulumbekezdése említi – a Bizottság az ár-összehasonlítást objektív alapon, a Haomei csoport tudomására hozott részletes módszertan és számítások alapján végezte el. E módszertan több objektív kritérium alapján, típusonként hasonlította össze a termékeket, ezért a Bizottság rendelkezésére álló legreprezentatívabb módszernek minősül. A Bizottság ezért elutasítja azt az állítást, hogy az összehasonlítás nem volt megfelelő, továbbá azt is, hogy e módszertan torzította volna a kár felmérését.

               4.7.   A kárra vonatkozó következtetés

                     (250)

                     Az érintett országra vonatkozó behozatali számadatokat, valamint azoknak a felhasználásra és a piaci részesedésekre gyakorolt hatását a Bizottság felülvizsgálta, majd ennek alapján a végleges szakaszban átértékelte a kárra vonatkozó következtetést.

                     (251)

                     A behozatali volumenek terén kibontakozó tendencia csaknem 49 %-os növekedést mutatott. Az említett behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 41 %-kal növekedett. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése jelentős mértékben (4 %-kal) csökkent.

                     (252)

                     Fel kell hívni a figyelmet arra, hogy ebben a vizsgálatban a kárt jelző fő mutatók abban az esetben is káros hatásúak lennének, ha a kínai behozatal értékelése a 7610 90 90 KN-kód kizárásával történne.

                     (253)

                     Figyelemmel ezekre a felülvizsgált ténymegállapításokra és az ideiglenes rendeletben részletesen bemutatott többi változatlan kármutatóra, a Bizottság véglegesen megerősítette, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte a vizsgálati időszakban. A helyzet elsősorban azoknak a kárt okozó áraknak a következtében állt be, amelyek jelentős mértékben alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak, lenyomták az árakat az uniós piacon, és megakadályozták a megfelelő mértékű áremelkedést. Ezt a hatást súlyosbította az, hogy a figyelembe vett időszakban a jelentős kínai behozatal abszolút értelemben nőtt, továbbá nagy piaci részesedésre tett szert. Az uniós gazdasági ágazat jelenleg az uniós piacon tapasztalható változásokhoz alkalmazkodik. E piacon a beruházások növelése létfontosságú a hosszú távú túlélés biztosítása szempontjából. Azonban az alacsony jövedelmezőség, amely a nyomott piaci árak következménye, egyértelműen túl alacsony ahhoz, hogy biztosítsa e beruházások finanszírozását. Ez veszélyezteti a körülbelül 40 000 személyt közvetlenül (és az alumínium ellátási láncában jóval több személyt közvetetten) foglalkoztató gazdasági ágazat hosszú távú jövőjét.

                     (254)

                     A fentiek alapján, továbbá mivel más észrevétel nem érkezett, a Bizottság az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozóan az ideiglenes rendelet (271)–(274) preambulumbekezdésében bemutatott következtetést megerősítette.

               5.   A KÁR AZ EU-27 ADATAI ALAPJÁN

         5.1.   Általános megfontolások

                     (255)

                     A Bizottság hivatkozik a (35) preambulumbekezdésre.

               5.2.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

                     (256)

                     Az uniós gazdasági ágazat meghatározását illetően az, hogy az uniós gyártókat képviselő szövetségnek nem uniós tagjai is vannak, nem sérti e szövetségnek az uniós gyártók képviseletére való jogát, sem pedig az alaprendelet 4. cikkének megfelelő reprezentativitását. A Bizottság arra is emlékeztet, hogy az uniós gyártók különleges meghatalmazást adtak a European Aluminiumnak arra, hogy a jelenlegi eljárásban érdekeiket képviselje. Emiatt nem fogadhatók el az Airoldi által az érdekelt felek újabb végső tájékoztatása után megfogalmazott azon észrevételek, amelyek megkérdőjelezik az uniós gazdasági ágazat legitimációját, annál is kevésbé, mert ezt a European Aluminium is cáfolta arra hivatkozva, hogy az uniós gazdasági ágazat képviseletére való joga a vizsgálat kezdete óta szerepel az ügy irataiban.

                     (257)

                     Az ügyben rendelkezésre álló információk továbbá azt mutatják, hogy a hasonló termék egyesült királyságbeli előállítása nem éri el az EU-28 össztermelésének 3 %-át. Az Egyesült Királyságban gyártást nem végző panaszosok tehát továbbra is megfelelnek az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdésében előírt kritériumoknak.

                     (258)

                     Az Egyesült Királyságban működő gyártókat nem számítva a hasonló termék előállításával a vizsgálati időszakban körülbelül 200 uniós gyártó foglalkozott. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

               5.3.   Az érintett országból származó, a 7610 90 90 KN-kód alá tartozó behozatal

                     (259)

                     Az Egyesült Királyságba irányuló behozatalt nem számítva a 7610 90 90 KN-kódra vonatkozó adatok a következők:

                        1.bis táblázat

                        A 7610 90 90  KN-kód alá tartozó, Kínából érkező behozatal az EU-27 adatai alapján

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Vizsgálati időszak

                                 A KN-kód alatti teljes volumen (tonna)

                                 93 325

                                 124 799

                                 131 545

                                 142 371

                                 A KN-kód alatti teljes behozatal tonnánkénti ára

                                 2 912

                                 2 739

                                 2 722

                                 2 867

                                 Az érintett termék volumene (tonna)

                                 15 534

                                 20 773

                                 21 896

                                 23 697

                                 Az érintett termék tonnánkénti ára (32)

                                 3 204

                                 3 203

                                 3 359

                                 3 475

                                 A nem érintett termék volumene (tonna)

                                 52 038

                                 69 588

                                 73 349

                                 79 386

                                 Nem egyértelmű volumenek (tonna)

                                 25 753

                                 34 439

                                 36 300

                                 39 288

                                    Forrás: Eurostat és nemzeti vámhatóságok ().

                     (260)

                     Az érdekelt felek újabb végső tájékoztatása után az Airoldi megismételte azt a felvetését, hogy nem kapott magyarázatot a 7610 90 90 KN-kód alatti behozatallal kapcsolatos adatoknak a nemzeti vámhatóságoktól való beszerzése és a Kínából érkező további import figyelembevétele kapcsán alkalmazott módszertanról. A European Aluminium válaszában kifejtette, hogy az alkalmazott módszertan teljesen egyértelmű a számára. Az érdekelt felek újabb végső tájékoztatása után a Haonei csoport kérte a Bizottság által a kínai behozatal megállapítása céljából felhasznált adatok megküldését. Az Eurostat adatai nyilvánosak. A tagállami vámhatóságok által a Bizottságnak továbbított adatok kapcsán emlékeztetni kell arra, hogy az alaprendelet 19. cikkének (5) bekezdése értelmében a tagállamok és a Bizottság közötti információcsere bizalmas. Az alkalmazott megközelítés magyarázatát illetően a Bizottság a (203)–(219) preambulumbekezdésben és a kapcsolódó lábjegyzetekben ismertetett megközelítésre hivatkozik, amely az EU-27 tekintetében elvégzett elemzésre is értelemszerűen alkalmazandó.

                     (261)

                     Az Airoldi csatlakozott a Haomei csoport említett beadványához, és megismételte saját felvetését. Emlékeztetni kell arra, hogy a másik fél beadványára reagálva benyújtott beadvány nem használható fel új tények bemutatására vagy új kérések előterjesztésére. Emellett az előző preambulumbekezdésben található érdemi válasz ez esetben is alkalmazandó. A Bizottság emlékeztet továbbá arra, hogy a Bizottság elmagyarázta a vállalatnak a behozatali adatok számításának és ellenőrzésének módját, és ismételten megjegyzi, hogy a felvetések már csak azért is megalapozatlanok, mert az érdekelt felek nem mutattak be bizonyítékokat a Bizottság elemzéséből fakadó következtetések cáfolatára.

               5.4.   Az érintett országból érkező behozatal volumene, piaci részesedése és ára

                     (262)

                     Ennek megfelelően a fentebb leírtak alapján az érintett országból érkező behozatal a következőképpen alakult:

                        2.bis táblázat

                        A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése az EU-27 adatai alapján

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Vizsgálati időszak

                                 A nyolc KN-kód alá tartozó behozatalok (33)

                                 82 001

                                 87 403

                                 108 739

                                 128 853

                                 A Kínából érkező behozatal összvolumene

                                 97 535

                                 108 176

                                 130 635

                                 152 551

                                    Index (2016 = 100)

                                    100

                                    111

                                    134

                                    156

                                 Kína piaci részesedése (%)

                                 3,4

                                 3,5

                                 4,1

                                 5,0

                                    Index (2016 = 100)

                                    100

                                    104

                                    122

                                    148

                                    Forrás: Eurostat (lásd még: az 1. és 4. táblázat a felhasználásról).

                     (263)

                     A kiigazított behozatali volumenek alapján is megfigyelhetők a relatív és abszolút értelemben egyaránt jelentős szintű behozatalok, amelyek piaci részesedése a vizsgálati időszakban elérte az 5 %-ot. Abszolút számadatokban kifejezve az érintett országból érkező behozatal a figyelembe vett időszak során 56 %-kal nőtt. Emellett a figyelembe vett időszakban a dömpingelt behozatal teljes piaci részesedése 48 %-kal nőtt.

                     (264)

                     A behozatal volumene akkor is jelentős maradna (4,2 %-os piaci részesedés a vizsgálati időszakban és 57 %-os emelkedés 2016 óta), ha a Bizottság a 7610 90 90 KN-kód alá tartozó volumeneket teljesen kizárná az elemzésből.

                        3.bis táblázat

                        Importárak az EU-27 adatai alapján (EUR/tonna)

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Vizsgálati időszak

                                 A nyolc KN-kód árai (34)

                                 2 987

                                 3 110

                                 3 127

                                 3 142

                                 A Kínából érkező import árainak súlyozott átlaga

                                 3 038

                                 3 173

                                 3 183

                                 3 193

                                    Index (2016 = 100)

                                    100

                                    104

                                    105

                                    105

                                    Forrás: Eurostat és nemzeti vámhatóságok.

                     (265)

                     A kiigazított árak a korábbiakban ismertetettekhez hasonló ártendenciákat mutatnak, és megerősítik e következtetéseket.

                     (266)

                     Ha a Bizottság a 7610 90 90 KN-kód alá tartozó volumeneket teljesen kizárná az elemzésből, az átlagos importárak alacsonyabbak lennének, és a teljes vizsgálati időszakban hasonló tendenciákat mutatnának.

                     (267)

                     A korábban közzétett módszertan szerint az Egyesült Királyságba irányuló behozatalt nem tartalmazó alákínálási különbözetek 23,6 %-ra adódtak, ami megerősíti a korábban közzétett következtetéseket.

                     (268)

                     Az érdekelt felek újabb végső tájékoztatása után az Arioldi észrevételezte, hogy az importőrök – és köztük az Airoldi – nem hoztak be extrudált termékeket a 7610 90 90 KN-kód alatt, valamint hogy a Bizottság nem kért felvilágosítást az importőröktől ezzel a kóddal kapcsolatban. Mindamellett, hogy az észrevétel késve érkezett és figyelmen kívül hagyja a szóban forgó kód alatti behozatal számításának végleges értékelését, a Bizottság az ideiglenes rendelet (223) preambulumbekezdésében kérte valamennyi fél együttműködését. Ezért a Bizottság az észrevételt elutasította.

                     (269)

                     Az érdekelt felek újabb végső tájékoztatása után az Airoldi észrevételezte, hogy a 7610 90 90 KN-kód alatti kínai behozatal átlagárai az EU-27 adatai alapján elvégzett újraszámítás hatására nőttek. A Bizottság megerősítette, hogy ez az egyesült királyságbeli értékesítések figyelmen kívül hagyásának következménye.

                     (270)

                     Az érdekelt felek újabb végső tájékoztatása után a Haomei csoport észrevételezte, hogy a kárszámítás egyes aspektusai – és köztük az adatforrások – nem világosak a számára. A Bizottság megerősíti, hogy a Haomei csoport a vizsgálat ideiglenes és végleges szakaszában egyaránt kapott tájékoztatást a kárszámítás módszertanáról. Az érdekelt felek újabb végső tájékoztatásával kapcsolatos eljárási szakaszban a Bizottság elmagyarázta, hogy a kárszámítás elvégzésekor ugyanezt a módszertant alkalmazta azzal az eltéréssel, hogy az Egyesült Királyság adatait kivette a számításokból. A Bizottság ennek megfelelően úgy ítélte meg, hogy egyértelmű módszertanáról teljeskörű tájékoztatást adott. Emellett a Bizottság megjegyzi, hogy az ilyen jellegű észrevételeket az eljárás ideiglenes szakaszában, nem pedig az érdkelt felek újabb végső tájékoztatása után kell megtenni.

               5.5.   Uniós felhasználás

                     (271)

                     Az érintett országból érkező behozatal volumenének fent részletezett felülvizsgálata nyomán a Bizottság módosította az uniós felhasználás értékeit, és felülvizsgálta az egyéb harmadik országokból az EU-27-be érkező behozatal volumenét. Ezek alapján az uniós szabadpiaci felhasználás a következőképpen alakult:

                        4.bis táblázat

                        Uniós felhasználás az EU-27 adatai alapján (tonna)  (*1)

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Vizsgálati időszak

                                 Teljes uniós felhasználás

                                 2 965 810

                                 3 167 207

                                 3 251 443

                                 3 123 439

                                    Index

                                    100

                                    107

                                    110

                                    105

                                 Kötött piac

                                 61 338

                                 60 455

                                 60 143

                                 56 640

                                    Index

                                    100

                                    99

                                    98

                                    92

                                 Szabadpiaci felhasználás

                                 2 904 472

                                 3 106 752

                                 3 191 300

                                 3 066 799

                                    Index

                                    100

                                    107

                                    110

                                    106

                                    Forrás: European Aluminium és Eurostat.

                     (272)

                     A figyelembe vett időszak alatt az uniós szabadpiaci felhasználás 6 %-kal nőtt.

                     (273)

                     A felhasználás szintjei akkor is nagyon hasonlóak lennének, illetve növekednének, ha a Bizottság a 7610 90 90 KN-kód alá tartozó volumeneket teljesen kizárná az elemzésből, ami megerősíti a korábban ismertetett következtetéseket.

                     (274)

                     Az érdekelt felek újabb végső tájékoztatása után az Airoldi felvetette, hogy a Bizottság nem magyarázta el, hogyan határozta meg a kötött piacot. Ezzel az észrevétellel kapcsolatban a Bizottság rámutatott, hogy a kötött piacra vonatkozó ténymegállapításait már az ideiglenes ténymegállapítások között bemutatta (az ideiglenes rendelet (248) preambulumbekezdése). Emellett ez az észrevétel jóval határidő után érkezett be, hiszen azt már az ideiglenes ténymegállapításokkal kapcsolatos észrevételek között meg kellett volna fogalmazni. A Bizottság az észrevételt elutasította.

               5.6.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

         5.6.1.   Makrogazdasági és mikrogazdasági mutatók

                     (275)

                     Az érintett országból érkező behozatal fent említett felülvizsgálata következtében az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítéseinek piaci részesedése a következőképpen alakult (a felülvizsgált felhasználási adatokat a 4. táblázat tartalmazza).

                        5.bis táblázat

                        Piaci részesedés az (*2) EU-27 adatai alapján

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Vizsgálati időszak

                                 Az uniós gazdasági ágazat részesedése a szabadpiaci értékesítésekben (%)

                                 88,4

                                 86,6

                                 86,4

                                 85,4

                                    Index (2016 = 100)

                                    100

                                    98

                                    98

                                    97

                                    Forrás: European Aluminium és Eurostat.

                     (276)

                     Bár az uniós gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszakra jellemző piaci részesedése az ismételt értékelés nyomán magasabb lett, a piaci részesedések így is 3,0 százalékponttal csökkentek.

                     (277)

                     Az uniós ágazat piaci részesedésének szintjei akkor is nagyon hasonlóak lennének, illetve csökkennének, ha a Bizottság a 7610 90 90 KN-kód alá tartozó volumeneket teljesen kizárná az elemzésből, ami megerősíti a korábban ismertetett következtetéseket.

                     (278)

                     Az uniós gyártók által szolgáltatott, az ügy keretében már rendelkezésre álló megerősített információk alapján a Bizottság az uniós gazdasági ágazat által az Egyesült Királyság piacán értékesített volument az EU-28 teljes értékesítésének körülbelül 2 %-ára becsülte. Ez a volumen nem gyakorolhatott jelentős hatást az uniós gazdasági ágazat gazdasági mutatóira. Ezért minden más korábban közzétett, a 6. szakaszban bemutatott mutató az EU-27-re nézve is reprezentatív, ennélfogva ezeket az adatokat és az adatok alapján megfogalmazott következtetéseket a Bizottság megerősíti.

                     (279)

                     Az érdekelt felek újabb végső tájékoztatása után az Airoldi felvetette, hogy a Bizottságnak az EU-27 adatain alapuló kárelemzés céljára – egy másik piacvédelmi intézkedéshez hasonlóan – ez esetben is új adatokat kellett volna kérnie az uniós gazdasági ágazattól az EU-27 vonatkozásában. Erre azonban nem volt szükség, mert – a fentiekben elmagyarázott módon – az ügy kapcsán rendelkezésre álló információk önmagukban is lehetővé tették az EU-27 adatain alapuló elemzést. Ezt a European Aluminium is megerősítette az Airoldi felvetésével kapcsolatos reakciójában, rámutatva arra, hogy az Egyesült Királyságban működő gyártók a termelés kevesebb mint 3 %-át képviselték, hogy az uniós gazdasági ágazat üzleti tevékenysége alacsony szintű az Egyesült Királyságban, valamint hogy ebből következően a kármutatókra kifejtett hatás minimális. A Bizottság ezért ezt a felvetést elutasította.

                     (280)

                     Az érdekelt felek újabb végső tájékoztatása után az Airoldi és az Euranimi felvetette, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése, amely a vizsgálati időszakban 85 % felett volt, nem jelez kárt. A szóban forgó érdekelt felek az Európai Unió Bírósága 2021. február 4-i, a C-324/19. sz., Eurocylinder Systems AG-ügyben hozott ítéletére hivatkoztak, amelyből szerintük következik, hogy ilyen piaci részesedés mellett nem létezhet kár. Ezzel a kérdéssel kapcsolatban a Haomei csoport is fogalmazott meg észrevételt, és azt állította, hogy több bírósági ítélet szerint 85 %-os piaci részesedés mellett nem állapítható meg kár. A C-324/19. sz. ügy azonban a kár veszélyére, valamint az azt meghatározó tényezőkre vonatkozott. A jelen ügyben a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a (252) preambulumbekezdésben bemutatott módon a kár megállapítása elsősorban az árhatásokon alapult, amelyeket nem befolyásolnak a piaci részesedések rendkívül csekély mértékű változásai, és ezek a változások egyébként is 3 %-os csökkenést jelentettek a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat számára. A Bizottság ezért ezt a felvetést elutasította.

                     (281)

                     Az érdekelt felek újabb végső tájékoztatása után az Airoldi megjegyezte, hogy az uniós gazdasági ágazat termelése, valamint annak a fogyasztáson belüli részesedése egyaránt nőtt. Az Airoldi szerint ez annak a jele, hogy nincs kár. A Bizottság emlékeztet az előző preambulumbekezdésben felsorakoztatott érvekre. Emellett, ahogyan azt az ideiglenes rendelet (242) preambulumbekezdése elmagyarázza, bár az uniós termelés a figyelembe vett időszakban 2 %-kal nőtt, az uniós gazdasági ágazat a fogyasztáson belül veszített részesedéséből. A Bizottság ezért ezt a felvetést nem fogadta el.

                     (282)

                     Az érdekelt felek újabb végső tájékoztatása után az Airoldi újabb bizonyítékok szolgáltatása nélkül megismételte a (235) és a (236) preambulumbekezdésben már ismertetett felvetéseit, amelyeket a Bizottság ebből következően az említett preambulumbekezdésekben bemutatott érdemi indokok alapján elutasított.

                     (283)

                     Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az Airoldi további észrevételeket tett arra vonatkozóan, hogy az LME az Unión kívül található, és nem használható az alumíniumárak referenciaforrásaként. Ugyanazok az érvek érvényesek, mint amelyeket a (232) preambulumbekezdés ismertet, ezért a Bizottság az állítást nem fogadja el.

               5.7.   A kárra vonatkozó következtetés az EU-27 adatai alapján

                     (284)

                     Tehát az ügyben az EU-27 tekintetében rendelkezésre álló adatok alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte.

               6.   AZ OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS az EU-28 adatai alapján

         6.1.   A dömpingelt behozatal hatása

                     (285)

                     A dömpingelt behozatal hatását az ideiglenes rendelet 5.1. szakasza írja le. Számos érdekelt fél azt állította, hogy a kárt nem lehet az érintett országból érkező dömpingelt behozatalnak tulajdonítani, és hogy léteznek olyan egyéb tényezők, amelyek gyengítik az ok-okozati összefüggést. Az állítások közül néhány pusztán megismételte az ideiglenes rendeletben már megvitatott érveket, új elemekkel azonban nem szolgált. Az alábbiakban ismertetjük a korábban nem említett észrevételek elemzését, valamint az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatása után gyűjtött kiegészítő adatok értékelését.

                     (286)

                     Az érintett országból érkező behozatalnak a (202)–(216) preambulumbekezdésben ismertetett felülvizsgálata nyomán a Bizottság felülvizsgálta a felhasználásra, valamint az uniós gazdasági ágazat és az érintett országból érkező behozatal piaci részesedésére vonatkozó adatokat. A kínai piaci részesedés 4,4 %-ról 6,2 %-ra emelkedett (az ideiglenes rendelet 2. táblázatában szereplő, 6,9 %-ról 9,6 %-ra történő emelkedés helyett), míg az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci részesedése 87,6 %-ról 84,4 %-ra csökkent (az ideiglenes rendelet 5. táblázatában feltüntetett, 85,1 %-ról 81,1 % -ra történő csökkenés helyett). A Bizottság az ideiglenes rendelet e táblázatait ennek megfelelően módosította. Ezek a változtatások kismértékben vagy egyáltalán nem befolyásolták a behozatali tendenciákat és a behozatal jelentős szintjét, mivel a felülvizsgálatot követően egyebek mellett az érintett országból érkező behozatal volumene 49 %-ra emelkedett (a 48 % helyett), és piaci részesedésének növekedési tendenciája 41 %-ról indul (39 % helyett). Ezért a felülvizsgált behozatali és piaci részesedési számadatok érdemben nem befolyásolták az ideiglenes rendelet (276)–(283) preambulumbekezdésben ismertetett ok-okozati elemzést.

                     (287)

                     Egyes importőrök azt állították, hogy Kína globális kivitelének csak egy kis részét értékesítik az uniós piacon (csupán 13 %-ot), és hogy a kínai behozatalt könnyedén felveszi az uniós piac, anélkül, hogy kárt szenvedne. Ez az észrevétel azonban a volumennel kapcsolatos kérdésekkel foglalkozott, és figyelmen kívül hagyta azt, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár legjelentősebb része az árakkal áll kapcsolatban, vagyis az alacsony árú behozatal által kiváltott jelentős árnyomásnak tulajdonítható, amely az uniós gazdasági ágazat árainak több mint 25 %-kal kínált alá. Ezek az importőrök azt is állították, hogy a kínai behozatal csak a harmadik országokból érkező behozatal rovására nőtt. Ez az állítás a tények tekintetében téves, ahogy a 6. táblázat mutatja. Továbbá a 4. táblázatban feltüntetett információk egyértelműen mutatják, hogy az uniós gazdasági ágazatot a figyelembe vett időszakban a behozatal volumene miatt is érte kár, ugyanis piaci részesedést veszített az érintett országból származó dömpingelt behozatallal szemben. Következésképpen a Bizottság a szóban forgó állításokat elutasította.

                     (288)

                     Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Haomei csoport vitatta az uniós gazdasági ágazatot ért kárt, arra hivatkozva, hogy a 2017 és 2020 közötti időszakban nem nőtt az összes forrásból érkező behozatal. A Bizottság azonban emlékeztet arra, hogy a kárvizsgálatban az árak fontos szerepet játszanak. A vizsgálat továbbá megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszakban (2016–2019) csökkent. Ugyanebben az időszakban a Kínából érkező behozatal abszolút értelemben és a piaci részesedés tekintetében egyaránt nőtt. Figyelembe véve ezeket a kérdéseket, valamint azt, hogy a Haomei csoportnak a volument érintő értékelése az összes behozatalra kiterjedt és nem korlátozódott a figyelembe vett időszakra, a Bizottság elutasítja ezt az érvelést.

               6.2.   Egyéb tényezők hatása

         6.2.1.   Harmadik országokból érkező behozatal

                     (289)

                     A figyelembe vett időszakban a harmadik országokból érkező behozatal a következőképpen alakult.

                        6. táblázat

                        Harmadik országokból érkező behozatal

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Vizsgálati időszak

                                 Törökország

                                 Volumen (tonna)

                                 77 041

                                 87 632

                                 107 392

                                 110 452

                                    Index

                                    100

                                    114

                                    139

                                    143

                                 Piaci részesedés (%)

                                 2,6

                                 2,8

                                 3,3

                                 3,6

                                    Index

                                    100

                                    106

                                    126

                                    135

                                 Átlagár

                                 3 519

                                 3 599

                                 3 569

                                 3 448

                                    Index

                                    100

                                    102

                                    101

                                    98

                                 Más harmadik országok

                                 Volumen (tonna)

                                 156 278

                                 213 999

                                 191 673

                                 181 402

                                    Index

                                    100

                                    137

                                    123

                                    116

                                 Piaci részesedés (%)

                                 5,3

                                 6,8

                                 5,9

                                 5,8

                                    Index

                                    100

                                    128

                                    111

                                    110

                                 Átlagár

                                 3 197

                                 3 126

                                 3 398

                                 3 489

                                    Index

                                    100

                                    98

                                    106

                                    109

                                 Harmadik országok összesen, az érintett ország kivételével

                                 Volumen (tonna)

                                 233 319

                                 301 631

                                 299 065

                                 291 854

                                    Index

                                 100

                                 129

                                 128

                                 125

                                 Piaci részesedés (%)

                                 8,0

                                 9,6

                                 9,3

                                 9,4

                                    Index

                                    100

                                    120

                                    116

                                    118

                                 Átlagár

                                 3 304

                                 3 264

                                 3 459

                                 3 473

                                    Index

                                    100

                                    99

                                    105

                                    105

                                    Forrás: Eurostat ().

                     (290)

                     A harmadik országok behozatali volumene a fent említett statisztikai felülvizsgálatok következtében kismértékben módosult. Az érintett országból érkező behozatalnak a (202)–(213) preambulumbekezdésben leírt felülvizsgálata eredményeként módosult e behozatal a piaci részesedése is. Ezek a változások azonban kismértékűek voltak, és a tendenciára még ennél is kisebb hatással voltak. A felülvizsgálat után a harmadik országok piaci részesedése 8,0 %-ról 9,4 %-ra nőtt (az ideiglenes rendelet 11. táblázatában szereplő, 8,0 %-ról 9,3 %-ra történő növekedés helyett). A harmadik országok behozatalának és piaci részesedésének számadatait érintő kisebb változások tehát érdemben nem befolyásolták az ideiglenes rendelet (284)–(288) preambulumbekezdésében ismertetett ok-okozati elemzést.

                     (291)

                     A Carl Prinz az ideiglenes rendelet (286) preambulumbekezdéséhez fűzött észrevételt, kijelentve, hogy a 2020. évi árakkal kapcsolatos tapasztalata szerint a törökországi árak nem voltak jelentősen magasabbak az érintett országéihoz képest. Ez az információ azonban a vizsgálati időszakot követő időszakra vonatkozott, és nem tartalmazott információt a vizsgálati időszakra nézve. Továbbá nem nyújtottak be olyan bizonyítékot, amely azt mutatta volna, hogy az ideiglenes rendelet (286) preambulumbekezdésében ismertetett elemzés téves.

                     (292)

                     A Bizottság, figyelembe véve a 6. táblázatban szereplő felülvizsgált adatokat és az ideiglenes rendelet (284)–(287) preambulumbekezdéséhez kapcsolódó észrevételek elemzése nyomán megerősíti a harmadik országokból érkező behozatal által kiváltott hatásra vonatkozó következtetését, amelyet az ideiglenes rendelet (288) preambulumbekezdése tartalmaz.

                     (293)

                     Amint azt a (203) preambulumbekezdés megjegyzi, a más harmadik országokból érkező behozatal volumene nem változna, illetve ezen országok piaci részesedése is csak minimális mértékben módosulna, ha a Bizottság a 7610 90 90 KN-kód alá tartozó volumeneket teljesen kizárná az elemzésből. Mindez tehát nem érinti a harmadik országokból érkező behozatallal kapcsolatos ok-okozati összefüggésre vonatkozó, az ideiglenes rendeletben foglalt következtetést, amelyet a Bizottság ezért megerősít.

                     (294)

                     Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az Airoldi megjegyezte, hogy az előző preambulumbekezdés nem logikus. Nem világos azonban, hogy az Airoldi miért jutott erre a következtetésre. Érvényes a Bizottságnak az a megállapítása, miszerint a harmadik országokból érkező behozatal káros hatása továbbra is fennállna, ha a szóban forgó KN-kód alá tartozó behozatalt nem vennék figyelembe. Ennek az az oka, hogy a harmadik országokból érkező behozatal abszolút volumene változatlan maradna, és piaci részesedése is csak minimális mértékben változna. A Bizottság ezért megerősíti elemzését.

               6.2.2.   A felhasználás hatása

                     (295)

                     A felhasználáshoz kapcsolódó, a (226)–(228) preambulumbekezdésben ismertetett felülvizsgált számadatok nem gyakoroltak érdemi hatást az ideiglenes rendelet (294) preambulumbekezdésében megfogalmazott következtetésre. Ahogyan azt a (203) preambulumbekezdés említi, a szabadpiaci felhasználás szintjei akkor is nagyon hasonlóak lennének, illetve 6 %-kal növekednének, ha a Bizottság a 7610 90 90 KN-kód alá tartozó volumeneket teljesen kizárná az elemzésből. A Bizottság ezért az ideiglenes rendelet (294) preambulumbekezdésének ténymegállapítását megerősíti. Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően benyújtott észrevételeiben az Airoldi azt állította, hogy e preambulumbekezdés érvelése „ellentmond a logikának”, mivel indokolatlanul jelentősnek tartja az e kód alá sorolható termékek behozatalának mennyiségét. Ezzel az észrevétellel kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy a fenti érvelés éppen hogy azt emeli ki, hogy még az sem befolyásolná a kárra vonatkozó ténymegállapításokat, ha nem venné figyelembe az e kód alatt importált termékeket (ami nem lenne megfelelő módszer, tekintettel arra, hogy az érintett termék jelentős hányada e kód alá tartozik).

               6.2.3.   A költségek hatása az Unióban

                     (296)

                     Az Airoldi azt is állította, hogy az ideiglenes rendelet 10. táblázatában feltüntetett magas beruházási költségek kárt okoztak az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság azt a következtetést vonta le a beruházásokkal kapcsolatban, hogy egyre nagyobb mértékben szükség van rájuk ahhoz, hogy a szereplők relevánsak maradhassanak a piacon. A beruházások szükségesek a hatékonyság növeléséhez, valamint az ügyfélközpontúság javításához, tekintettel arra, hogy a piac nagyobb hozzáadott értéket képviselő megoldásokat igényel. Az ideiglenes rendelet (332)–(340) preambulumbekezdése tárgyalja, hogy az uniós gazdasági ágazat jövője szempontjából milyen fontos a magas beruházási szint. A Bizottság ezért megalapozatlannak találta és elutasította az állítást.

                     (297)

                     A kínai kormány egy 2014 januári Reuters-anyagot idézett, amely szerint az Unió munkajogi és környezetvédelmi jogszabályai, valamint a magas energiaköltségek okozzák azt, hogy a nyersanyagok (például az alumínium) előállítása az Unióban szinte egyáltalán nem jövedelmező. Ez az állítás azonban az alumínium nyersanyagként történő előállításával volt kapcsolatos. Ezt az állítást a Bizottság nem fogadhatta el, tekintettel arra, hogy az idézett anyag nem az uniós gazdasági ágazattal foglalkozik (ami felhasználó ágazat), illetve nem veszi tekintetbe az Unió alumíniumiparában a figyelembe vett időszakban bekövetkezett fejleményeket.

               6.2.4.   A forgalmazók felé történő értékesítés hatásai

                     (298)

                     Az Airoldi azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítési teljesítményére hatással van a forgalmazók felé történő értékesítés leállításáról hozott üzleti döntés. Azonban az uniós gazdasági ágazat mintába felvett szereplőinek a kérdőívre adott válaszaiból gyűjtött adatok egyértelműen mutatták, hogy e szereplők általánosságban véve nem állították le a forgalmazók felé történő értékesítést. A Bizottság megállapította, hogy a forgalmazók felé történő uniós értékesítések a dömpingelt kínai behozatal által gyakorolt árnyomás hatására csökkentek. Továbbá az importőrként és forgalmazóként működő Airoldi kérdőívre adott válaszából kitűnt, hogy a vállalat nagy mennyiségben vásárolt az uniós gazdasági ágazattól. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.

               6.3.   Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

                     (299)

                     Az érintett országból érkező behozatal volumenének felülvizsgálata azzal járt, hogy az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetést a vizsgálat végleges szakaszában felül kellett vizsgálni. A fent említett felülvizsgált behozatali volumen és uniós piaci részesedés nem volt érdemi hatással az ok-okozati elemzésre, és még kevésbé befolyásolta a vizsgált tendenciákat. Ugyanez a helyzet állna fenn a 7610 90 90 KN-kód teljes kizárása esetén is.

                     (300)

                     Az ideiglenes rendelet (280)–(282) preambulumbekezdésében a Bizottság kifejtette, hogy a kínai behozatal (amely az uniós gazdasági ágazathoz képest jóval kisebb piaci részesedéssel rendelkezik) nem csupán betört az uniós piacra, folyamatosan növelve piaci részesedését, amivel a volument érintő kárt okozott, hanem – ami sokkal súlyosabb – lenyomta a piaci árakat, és hatására az uniós gazdasági ágazat nyereségszintje a figyelembe vett időszakban csökkent és elégtelenné vált. Ezek a preambulumok a kínai behozatal 2. táblázatban feltüntetett szintjeit illetően abszolút és relatív értelemben is érvényesek a 7610 90 90 KN-kód teljes kizárása esetén is.

                     (301)

                     Továbbá az érintett felek észrevételeinek egyike sem módosította a tényezők ideiglenes szakaszban elvégzett értékelését. Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően nem érkeztek olyan jogos észrevételek, amelyek magyarázattal szolgáltak volna az uniós gazdasági ágazatot érő, ebben a vizsgálatban megállapított jelentős kárra nézve.

                     (302)

                     A fentiek alapján, és mivel nem érkeztek további észrevételek, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az ideiglenes szakaszban, valamint a végleges szakaszban vizsgált egyetlen másik tényező sem volt képes jelentős hatást gyakorolni az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetére. Ennélfogva ezek az egyéb tényezők sem külön-külön, sem együttesen vizsgálva nem gyengítették a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti ok-okozati összefüggést olyan mértékben, hogy ez az összefüggés már ne lenne valósnak és lényegesnek tekinthető, ami megerősíti az ideiglenes rendelet (302) és (303) preambulumbekezdésében foglalt következtetést.

               7.   AZ OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS AZ EU-27 ADATAI ALAPJÁN

         7.1.   A dömpingelt behozatal hatása

                     (303)

                     A fent említett felülvizsgálatok keretében sor került az uniós gazdasági ágazat és az érintett országból érkező behozatal felhasználásának és piaci részesedésének felülvizsgálatára. A figyelembe vett időszakban a kínai piaci részesedés 3,4 %-ról 5 %-ra emelkedett, míg az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci részesedése 88,4 %-ról 85,4 %-ra csökkent. Az EU-28-at vizsgáló elemzésnek az EU-27-et vizsgáló elemzéssel történő felcserélése kismértékben vagy egyáltalán nem befolyásolta a behozatali tendenciákat és a behozatal jelentős szintjét, mivel a felülvizsgálatot követően egyebek mellett az érintett országból érkező behozatal volumene 56 %-kal emelkedett, míg a piaci részesedés tendenciáját 48 %-os csökkenés jellemezte. Ezért a felülvizsgált behozatali és piaci részesedési számadatok érdemben nem befolyásolták a korábban ismertetett ok-okozati elemzést.

               7.2.   Egyéb tényezők hatása

         7.2.1.   Harmadik országokból érkező behozatal

                     (304)

                     A figyelembe vett időszakban a harmadik országokból érkező behozatal a következőképpen alakult.

                        6.bis táblázat

                        Harmadik országokból az EU-27-be érkező behozatal

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Vizsgálati időszak

                                 Törökország

                                 Volumen (tonna)

                                 73 187

                                 84 678

                                 103 888

                                 106 702

                                    Index

                                    100

                                    116

                                    142

                                    146

                                 Piaci részesedés (%)

                                 2,5

                                 2,7

                                 3,3

                                 3,5

                                    Index

                                    100

                                    108

                                    129

                                    138

                                 Átlagár

                                 3 475

                                 3 595

                                 3 569

                                 3 439

                                    Index

                                    100

                                    103

                                    103

                                    99

                                 Más harmadik országok

                                 Volumen (tonna)

                                 165 749

                                 222 898

                                 199 778

                                 188 546

                                    Index

                                    100

                                    134

                                    121

                                    114

                                 Piaci részesedés (%)

                                 5,7

                                 7,2

                                 6,3

                                 6,1

                                    Index

                                    100

                                    126

                                    110

                                    108

                                 Átlagár

                                 3 438

                                 3 353

                                 3 684

                                 3 760

                                    Index

                                    100

                                    98

                                    107

                                    109

                                 Harmadik országok összesen, az érintett ország kivételével

                                 Volumen (tonna)

                                 238 937

                                 307 576

                                 303 666

                                 295 248

                                    Index

                                    100

                                    129

                                    127

                                    124

                                 Piaci részesedés (%)

                                 8,2

                                 9,9

                                 9,5

                                 9,6

                                    Index

                                    100

                                    120

                                    116

                                    117

                                 Átlagár

                                 3 449

                                 3 420

                                 3 644

                                 3 644

                                    Index

                                    100

                                    99

                                    106

                                    106

                                    Forrás: Eurostat.

                     (305)

                     A harmadik országokból érkező behozatal volumene a fent említett felülvizsgálatok következtében kismértékben módosult. Ez a behozatal piaci részesedését is érintette. Ezek a változások azonban kismértékűek voltak, és a tendenciára még ennél is kisebb hatással voltak. A harmadik országok piaci részesedése a felülvizsgálatot követően 8,2 %-ról 9,6 %-ra nőtt. Ezek a kisebb változások érdemben nem befolyásolják az ok-okozati összefüggés korábban ismertetett elemzését.

                     (306)

                     A más harmadik országokból érkező behozatal volumene nem változna, illetve ezen országok piaci részesedése is csak minimális mértékben módosulna, ha a Bizottság a 7610 90 90 KN-kód alá tartozó volumeneket teljesen kizárná az elemzésből. Mindez tehát nem érinti a harmadik országokból érkező behozatallal kapcsolatos ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetést, amelyet a Bizottság ezért megerősít.

                     (307)

                     Az érdekelt felek újabb végső tájékoztatása után a Haomei csoport felvetette, hogy a Kínából érkező behozatal piaci részesedése egyszerűen a harmadik országokból érkező behozatal rovására nőtt, és nem volt hatással az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésére. Ez az észrevétel azonban tényszerűen nem felel meg a valóságnak, ezért nem fogadható el, hiszen az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése az 5.bis táblázat tanúsága szerint 3 %-kal csökkent.

                     (308)

                     Az érdekelt felek újabb végső tájékoztatása után a Haomei csoport és az Airoldi észrevételezte, hogy az EU-27 adatai szerint a kínai behozatal piaci részesedése és volumene lecsökkent, és eközben a vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 85 % felett maradt, ezért az uniós gazdasági ágazatot nem érhette kár. A Bizottság hivatkozik a (201) és a (280) preambulumbekezdésre, valamint az 5.bis táblázatra. Továbbá az, hogy az ügy végleges ténymegállapításai szerint a behozatali volumenek abszolút értelemben kisebbek a panaszban és az eljárás ideiglenes szakaszában becsültnél, éppenséggel a piacvédelmi vizsgálatok sajátosságaiból adódik, nevezetesen abból, hogy a vizsgálat előrehaladtával a felektől származó információk fokozatos összegyűjtésével, feldolgozásával és ellenőrzésével folyamatosan finomítható az elemzés. Emellett az előzőekben jelzett tendenciák nem érvényesek a behozatal növekedési ütemére, amely továbbra is jelentős. Emlékeztetni kell arra, hogy a kínai behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 48 %-kal nőtt, és a kínai behozatal kismértékű csökkenése – nem utolsósorban a (253) preambulumbekezdésben az árak miatti kárral összefüggésben említett tényezők miatt – nem hat ki érdemben a megállapított kárra. A Bizottság ezért ezt a felvetést elutasította.

                     (309)

                     Szintén az érdekelt felek újabb végső tájékoztatása után a Haomei csoport a Hydro csoport összevont éves beszámolójában található adatokból kiindulva felvetette, hogy a Hydro csoportnak nőtt a piaci részesedése. Az uniós gyártók piaci részesedése azonban az 5.bis táblázat tanúsága szerint csökkent a figyelembe vett időszakban. A kárelemzés szempontjából érdektelen, hogy egyes uniós gyártóknak vagy gyártói csoportoknak külön-külön hogyan alakult a piaci részesedése. A Bizottság ezért ezt a felvetést elutasította.

               7.2.2.   A felhasználás hatása

                     (310)

                     A felhasználáshoz kapcsolódó felülvizsgált adatok nem gyakoroltak érdemi hatást a korábban ismertetett következtetésre. A szabadpiaci felhasználás szintjei akkor is nagyon hasonlóak lennének, illetve növekednének, ha a Bizottság a 7610 90 90 KN-kód alá tartozó volumeneket teljesen kizárná az elemzésből. Ezért a Bizottság megerősíti a korábban ismertetett következtetéseket.

               7.3.   Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

                     (311)

                     Minden más korábban ismertetett szempont ugyanúgy érvényes az EU-27-tel összefüggésben, és az ok-okozati összefüggésre vonatkozóan korábban közzétett következtetéseket a Bizottság megerősíti.

               8.   AZ UNIÓS ÉRDEK AZ EU-28 ADATAI ALAPJÁN

                     (312)

                     A (13) preambulumbekezdésben említett további távoli adategyeztetések hasznos lehetőséget biztosítottak az uniós érdekhez kapcsolódó releváns kérdések további vizsgálatára.

               8.1.   Az uniós gazdasági ágazat és beszállítók érdeke

                     (313)

                     Négy unióbeli alumíniumbeszállító jelezte, hogy támogatja az intézkedések bevezetését. Észrevételeiket megerősítette a European Aluminium, amely rámutatott, hogy e beszállítók termelésének csaknem 30 %-a az uniós gazdasági ágazat felé kerül értékesítésre, amely a vizsgált termék gyártására használja fel azt. Ezért egyértelmű volt, hogy a vizsgálat eredménye pozitív hatással lesz az alumínium teljes értékláncára az Unión belül.

                     (314)

                     Továbbá egy OECD-tanulmány (36) szerint az unióbeli alumíniumgyártók a kínai alumíniumgyártókhoz képest több újrafeldolgozott nyersanyagot használnak, és több fenntartható gyártási módszert alkalmaznak. Ezen belül, míg Európa az alumínium újrafeldolgozásában vezető szerepet játszik és esetében magas az újrafeldolgozott anyag aránya, Kína főként elsődleges alumínium gyártását végzi, ami igen energiaigényes tevékenység. Ennek következtében az európai gyártók környezetvédelmi eredményei lehetővé tennék az Unió számára, hogy határozottabban haladhasson a tiszta és körforgásos gazdaság megvalósítása felé, amelye az európai zöld megállapodásról szóló bizottsági közlemény (37) határoz meg.

                     (315)

                     Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az O. Wilms vitatta, hogy az újrafeldolgozáshoz kapcsolódó fent említett kérdés a vizsgálat szempontjából releváns lenne. A Bizottság azonban úgy ítéli, hogy az alumínium újrafeldolgozása az európai zöld megállapodás szempontjából releváns kérdés.

                     (316)

                     Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az Alstom és az UNIFE megjegyezte, hogy az uniós gazdasági ágazat nem élvezné a vasúti közlekedési ágazatot érintő intézkedések előnyeit, mivel az ilyen jellegű behozatal az érintett terméknek csak kis részét (az UNIFE becslése szerint 1,3 %-át) teszi ki. A Bizottság azonban úgy véli, hogy – tekintettel arra, hogy egyes uniós gyártók jelentős mennyiségeket értékesítenek ebben az ágazatban – e gyártóknak valóban előnyük származna az intézkedések bevezetéséből, nem utolsósorban azért, mert a tisztességtelen kereskedelem felszámolása esetén valószínűleg megnövelnék az ágazatban végrehajtott értékesítéseiket.

                     (317)

                     mivel az uniós gazdasági ágazat érdekével kapcsolatban nem érkeztek egyéb észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (305)–(309) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.

               8.2.   A független importőrök érdeke

                     (318)

                     A (9) preambulumbekezdésre hivatkozunk, amely leírja, hogy két importőr az érdekelt felek ideiglenes tájékoztatását követően észrevételeket tett. Az ideiglenes rendelet jelezte, hogy azok a független importőrök, amelyek a vizsgálatban való közreműködés céljából benyújtották a mintavételi űrlapot, a Kínából érkező behozatal körülbelül 2 %-át képviselték. Az ideiglenes rendelet nyomán a mintavételi eljárás lezárulását követően két további importőr jelentkezett, anélkül, hogy a kérdőívre választ adott volna. A Kínából érkező behozatalnak a (208) preambulumbekezdésben említett korrigált szintje következtében 3,6 %-os arányt képviselnek azok a független importőrök, amelyek a mintavételi űrlapon tájékoztatást adtak behozatali volumenükről.

                     (319)

                     Az egyik importőr, az Airoldi azt állította, hogy az Unióban különbség van a kemény és puha és ötvözetet előállító gyártók között, és hogy a kemény ötvözetek szegmensének esetében fennáll a hiány és a magas árak kockázata, amit az mutat, hogy az uniós piacon az értékesítések esetében hosszabb a várakozási idő. A European Aluminium hangsúlyozta, hogy az uniós gazdasági ágazat a kemény ötvözetek piaca felé kötelezte el magát, és több olyan gyártót is azonosított, amely komoly beruházásokat hajtott végre a keményötvözet-előállítás terén, példaként említetve, hogy a közelmúltban négy uniós gyártó telepített extruderprést. A European Aluminium megjegyezte továbbá, hogy még e további kínálati lehetőségek nélkül is erős verseny van az uniós gyártók között, és megfelelő mértékű szabad kapacitás áll rendelkezésre.

                     (320)

                     A Bizottság megvizsgálta a puha és kemény ötvözetek kérdését, amely megkülönböztetés a kereskedelemben használt, elsősorban az alumíniumötvözet vegyi összetételén alapuló egyszerűsítés. A vizsgálat rámutatott, hogy több uniós gyártó mindkét típusú ötvözet gyártását végzi. Másodszor: az importőr által a várakozási idővel kapcsolatban közölt példák értékelése a felek közötti specifikus üzleti körülményeket és tárgyalásokat tükrözheti, és nem utal az intézkedések hatására kialakult, zavart okozó várakozási idők következetes mintázatára. Elképzelhető, hogy bizonyos összetettebb termékek esetében a gyártók és termékek korlátozottabban érhetők el, mint a szabványos extrudált termékek esetében, mégis úgy véljük, hogy a potenciális zavarok csupán ideiglenesek lesznek, és hogy az intézkedések lehetőséget adnak majd az uniós gyártóknak arra, hogy az igények kielégítése céljából beruházásokat hajtsanak végre, anélkül, hogy a tisztességtelenül alacsony árú behozatal általi alákínálás kockázatának kitennék magukat.

                     (321)

                     Ugyanez az importőr felvetette, hogy az autonóm vámkontingensek (38) és a vámfelfüggesztések (39) a termékek egy szűk köre esetében bizonyítékként szolgálhatnak arra nézve, hogy az európai piacon ezekből a termékekből hiány van. Ezzel kapcsolatban megjegyzendő, hogy e vámfelfüggesztések bevezetése láthatólag nem a kínálatban mutatkozó hiány következménye, hanem egy olyan folyamat eredménye, amelyben a European Aluminium nem vett részt. A vizsgálati időszakban az érintett országból érkező behozatalnak a meglévő vámfelfüggesztések és vámkontingensek hatálya alá tartozó összvolumene az érintett ország behozatalának csak körülbelül 1 %-át, az uniós felhasználásnak pedig kevesebb mint 0,1 %-át tette ki. Emiatt az uniós vállalkozások általános érdeke szempontjából az ezen intézkedések előnyeit élvező termékek relevanciája minimális. Továbbá az európai gyártók száma (amely meghaladja a 200-at) és az uniós gazdasági ágazat elérhető kihasználatlan kapacitása (amely a telepített kapacitás körülbelül egyharmada) azt mutatja, hogy a tisztességtelenül alacsony árak hatásának kiküszöbölése után az uniós gyártók ösztönözve lesznek arra, hogy kiszolgálják a réspiaci alkalmazásokat.

                     (322)

                     Ugyanez az importőr azt is állította, hogy a Bizottság nem végezhetett volna „negatív” vizsgálatot az uniós érdek kapcsán, és nem vonhatta volna le azt a következtetést (amint azt az ideiglenes rendelet (329) preambulumbekezdésében tette), hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek miatt az érintett termék behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések bevezetése ellentétes az uniós érdekkel. Továbbá ugyanez a fél azt állította, hogy a Bizottság nem vette kellően figyelembe azt, hogy ez az importőr vezette be az érintett terméket az uniós piacra, szemben azokkal az importőrökkel, amelyek az érintett termékeket harmadik országok felé értékesítik, és hogy a Bizottság ezt az érdeket nem mérlegelte a többi uniós fél érdekéhez képest. Ezzel az érvvel kapcsolatban megjegyzendő, hogy a vizsgálat nem tárt fel olyan bizonyítékokat, amelyek azt mutatnák, hogy egyes importőrök harmadik országok felé viszontértékesítik az érintett terméket. Továbbá az uniós érdeknek az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdése szerinti vizsgálata lényegénél fogva negatív vizsgálat, és ebben az esetben a vizsgálat elvégzése során az összes releváns uniós érdek mérlegelése megtörtént.

                     (323)

                     Az intézkedések importőrökre gyakorolt hatásával kapcsolatban megjegyzendő, hogy a (13) preambulumbekezdésben említett távoli adategyeztetés megerősítette az ideiglenes ténymegállapításokat. Az egyik importőr azt állította, hogy az ideiglenes rendelet (317) preambulumbekezdésében említett haszonkulcsot nem jelentette be, hogy a vám felhasználókra történő továbbhárítása sértené a felhasználók érdekeit, valamint hogy a vizsgálatnak a panaszos részéről történő kezdeményezése visszaélés a joggal, amelynek célja az oligopólium megerősítése a piacon. A haszonkulccsal kapcsolatban a vizsgálat megerősítette, hogy az ideiglenes rendelet (317) preambulumbekezdésében említett haszonkulcs az érintett termék Unióban történő viszontértékesítését figyelembe véve megfelelő volt. Továbbá míg a felhasználók érdekét e rendelet vonatkozó szakasza mérlegeli, addig – amint azt az ideiglenes rendelet (316) preambulumbekezdése már megerősítette – nem nyújtottak be olyan bizonyítékot, amely alátámasztaná az oligopóliummal való visszaélést vagy a versenyellenes magatartást. Továbbá nincs folyamatban erre vonatkozó vizsgálat. Emellett bizonyos termékek esetében a hét beszállító nem számít különösebben kevésnek az adott körülmények között, kiváltképp, ha figyelembe vesszük, hogy bizonyos gyártók nagyméretűek és rendelkeznek szabad kapacitással.

                     (324)

                     Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően több független importőr jelentkezett, és egyéni meghallgatáson vett részt és/vagy közös meghallgatásra kapott lehetőséget. A meghallgatások során érvként elhangzott, hogy az uniós piacon nem elégséges a kínálat (különösen a kemény ötvözetetekből készült termékek esetében), valamint hogy az ideiglenes vámtételek magasak, aminek következtében a behozatal kereskedelmileg már nem életképes. Ahogy azt a (321) preambulumbekezdés említi, az elégtelen kínálattal kapcsolatos érv nem fogadható el. Az intézkedések bevezetése előtti árszínvonallal kapcsolatban megjegyzendő, hogy a kínai exportáló gyártók által alkalmazott tisztességtelenül alacsony árak következtében az importőröknek bőségesen adódott lehetőségük a viszontértékesítésre, amint azt a mintában szereplő importőrök magas, az uniós gazdasági ágazat haszonkulcsait messze meghaladó haszonkulcsa is mutatja. Azonban mivel a vizsgálat megállapította, hogy ezek az árak a tisztességtelen dömping következményei, nem tekinthető szokásos piaci helyzetnek az, hogy a termékek ezeken az árakon érhetők el.

                     (325)

                     Egy másik importőr, az O. Wilms azt állította, hogy az általa importált terméket érintő intézkedések bevezetése jelentős hatással lenne vevőjére (a termék felhasználójára) az unióbeli alternatív beszállítók hiánya miatt. Az importőr azt állította, hogy az intézkedések bevezetése azzal a kockázattal járna, hogy a vevő által elvégzett termelési folyamatot az Unión kívülre helyezik át, ami kedvezőtlen hatással lenne a gazdaságra és a foglalkoztatásra. Ezzel kapcsolatban megjegyzendő, hogy az érvet nem a termék felhasználója – a továbbfeldolgozott terméket előállító gyártó – fogalmazta meg, hanem a felhasználó részére beszállító importőr. Ezért az áthelyezéssel kapcsolatos állítás hitelessége nem állapítható meg. Továbbá a European Aluminium szerint az uniós gazdasági ágazat technikailag képes a vizsgálat hatálya alá tartozó valamennyi termék beszállítására. Továbbá mivel az érintett termék felhasználója nem válaszolt a kérdőívre, és nem is működött együtt a vizsgálat során, nem volt lehetséges pontosan értékelni azt, hogy az intézkedések milyen hatást gyakorolnának üzletmenetére.

                     (326)

                     Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az O. Wilms és a Haomei csoport azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat nem élvezheti majd az intézkedések előnyeit, mivel a Kínából érkező behozatalt a harmadik országokból érkező behozatal váltja majd fel. Ez az érv nem fogadható el, mivel az intézkedések megszüntetik majd a kínai behozatal által gyakorolt árnyomást, és lehetővé teszik az uniós gazdasági ágazat számára az áremelést, a beruházásokat és a szokásos piaci feltételek mellett zajló versenyt.

                     (327)

                     Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően több importőr emlékeztetett arra, hogy behozataluk főként a 7604 29 10 KN-kód alá tartozó rudakból áll, amelyekre szükség van az uniós piacon, és hogy az e kód alá tartozó termék valamennyi forrásból származó teljes behozatala csökkent a 2017 és 2019 közötti időszakban. A felek emlékeztettek arra, hogy a Kínából érkező behozatal csak olyan mértékben növekedett, hogy kiváltotta az Oroszországból érkező behozatalt, és ezért nem okozott kárt. A Bizottság emlékeztet az ezekkel a kérdésekkel kapcsolatos korábbi észrevételeire, és megjegyzi, hogy ez az érv – amely a figyelembe vett időszaknak csak egy részére vonatkozik – arra utal, hogy nőtt a Kínából érkező behozatal. Emlékeztetni kell azonban arra, hogy a Bizottság az érintett termék egészére vonatkozóan végezte el a kár és az ok-okozati összefüggés elemzését, függetlenül a vámbesorolástól, és egy adott kód részleges elemzése nem döntő fontosságú az elemzés egésze szempontjából, bármik is legyenek annak lehetséges eredményei.

                     (328)

                     Az importőrök megismételték azt az állításukat is, hogy a Kínából érkező, a 7604 29 10 KN-kód alá tartozó behozatal árai nem okoztak kárt, és a behozott termékek kiváló minőségűek voltak. A Bizottság ismételten felhívja a figyelmet arra, hogy a (224) preambulumbekezdésben bemutatott ár-összehasonlítások az exportáló gyártók teljes mintájára kiterjedtek, és a vizsgálati időszakra nézve részletes, típusonkénti és ügyletenkénti módszertanon alapultak. A Bizottság ezért megerősíti, hogy az árakkal kapcsolatos kérdésekre vonatkozó ténymegállapításai egyértelműek, reprezentatívak és pontosak.

                     (329)

                     Az importőrök megismételték állításukat, miszerint nincs szükség dömpingellenes intézkedésekre, mivel Kína földrajzi távolsága kellőképpen akadályozza a kereskedelmet. Tekintettel a vizsgálatnak a mennyiségek és az árak miatti kárra vonatkozó ténymegállapításaira, a Bizottság emlékeztet arra, hogy a földrajzi távolság nem akadályozta meg sem a kínai behozatal piaci részesedésének növekedését, sem pedig az uniós gazdasági ágazat árainak jelentősen alákínáló árakon történő értékesítést. Ebből következik, hogy az egyenlő versenyfeltételeket csak vámok kivetésével lehet helyreállítani.

                     (330)

                     Az importőrök és a Haomei csoport azt állították, hogy az ideiglenes intézkedések bevezetésének hatására egyes terméktípusok esetében megnőttek az átfutási idők, és amint helyreáll az uniós kereslet, ez bizonyos terméktípusok esetében ellátási problémákat fog okozni, ami pedig hiányhoz és magasabb árakhoz vezet majd. A Bizottság azonban emlékeztet arra, hogy a dömpingellenes intézkedések célja az importárak növelése a tisztességes verseny helyreállítása érdekében. Bizonyos mértékű piaci zavarok a kezdeti időszakban elkerülhetetlenek. Amint azt a (320) preambulumbekezdés kifejti, az ilyen esetleges zavarok hatása az intézkedések bevezetéséből származó előnyökhöz képest nem lenne aránytalan.

                     (331)

                     A fenti megfontolásokból fenn kell tartani az intézkedésnek az importőrök üzletmenetére gyakorolt hatására vonatkozó következtetéseket, amelyeket az ideiglenes rendelet (317) preambulumbekezdése említ.

               8.3.   A felhasználók érdeke

                     (332)

                     Amint azt az ideiglenes rendelet (318) preambulumbekezdése említi, a vizsgált terméket több felhasználó iparág vásárolja, főként építőipari, közlekedés, műszaki és egyéb célokra.

                     (333)

                     Három fontos felhasználó iparágra (nevezetesen az építőiparra, az autóiparra és a gépiparra) nézve a Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek az ideiglenes intézkedések bevezetését követően.

                     (334)

                     Ezzel szemben észrevételeket juttatott el a Bizottsághoz több felhasználó, amely egyéb felhasználásra végzi a termékek beszállítását. E felek háromféle potenciális problémára hívták fel a figyelmet. Ezek a következők: a kínálat rendelkezésre állása, a termékek uniós gyártóktól történő beszerzésének hosszú átfutási ideje és a magasabb árak. A (337) preambulumbekezdésben említett Alstom vállalaton kívül egyetlen más fél sem nyújtott be választ a felhasználói kérdőívre.

                     (335)

                     Egyes felek azt is állították, hogy a vámok miatt felmerülő többletköltségek következtében az általuk előállított késztermék – amely az érintett terméket inputként használja – fokozott versenynek lesz kitéve azokkal az importált késztermékekkel szemben, amelyek a behozatalkor már tartalmazzák az érintett terméket, és ezért nincsenek kivetve rájuk dömpingellenes vámok. Ez súlyosan kedvezőtlen hatással lehet a vállalatok tevékenységére.

                     (336)

                     Azokban az esetekben, amikor a Bizottság olyan adatokat kapott kézhez, amelyek lehetővé tették a vámok hatásának elemzését, az elemzés azt mutatta, hogy a vámok hatása valószínűleg kezelhető lesz. Azonban tekintettel arra, hogy a felek különböző helyzetekről számoltak be és különböző állításokat fogalmaztak meg, az alábbi preambulumbekezdések részletesebben tárgyalják az egyes állításokat. Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően egy importőr vitatta a „kezelhető” szó használatát, mivel úgy véli, hogy a végfelhasználókra és a fogyasztókra gyakorolt hatás nem minősíthető kezelhetőnek. Mivel azonban ezt az állítást nem támasztotta alá további információkkal, az alábbi bekezdésekben ismertetett elemzést meg kell erősíteni.

               Vasúti szállítási ágazat

                     (337)

                     A vasúti szállítási ágazat vonatkozásában a vonatgyártással foglalkozó Alstom azt állította, hogy ha uniós gyártóktól szerez be bizonyos extrudált termékeket, akkor azok nem lesznek a szükséges átfutási időn belül megfelelően elérhetők, és hogy korábban is szembesült azzal, hogy e gyártók visszautasították a beszállítást. Beadványában az Alstom bizalmas részleteket közölt az uniós gyártókkal folytatott levelezéséből, amelyben e gyártók állítólagosan visszautasították bizonyos termékek beszállítását vagy a bizonyos előírásoknak való megfelelést, illetve alternatív megoldásokat javasoltak. Azonban az Alstom jelezte, hogy legalább egy uniós gyártó képes a teljes szükséges termékkör beszállítására. Tehát a dolgok jelenlegi állása szerint ez a felhasználó képes az összes terméket uniós gyártóktól beszerezni. A potenciális hosszú várakozási időkkel kapcsolatban megjegyzendő, hogy az intézkedések a tisztességtelen árképzési verseny megszüntetésével lehetővé teszik, hogy az uniós gazdasági ágazat végrehajtsa a szükséges beruházásokat. Bár bizonyos esetekben nem zárható ki a hosszabb várakozási idő, a vizsgálat azt mutatja, hogy ez minden valószínűséggel a kezdeti időszakra korlátozódik majd, mivel a felhasználók kiépítik vagy újraépítik a szükséges technikai és üzleti kapcsolatokat az uniós gazdasági ágazattal, míg az további beruházásokat hajt végre.

                     (338)

                     Az Alstom továbbá azt állította, hogy ha az intézkedések következtében megnövekednek költségei, akkor az ebből fakadó gazdasági hatás rendkívül kedvezőtlen hatással lehet versenyképességére a gördülőállomány-piacon, különösen azért, mert a vasúti ágazatra alacsony haszonkulcsok jellemzők.

                     (339)

                     A tisztességtelenül alacsony árú termékek elérhetősége nem tekinthető szokásos piaci helyzetnek, amelyre hagyatkozni lehet. Továbbá a vizsgálat megállapította, hogy ha az Alstom ugyanilyen arányban folytatná is az érintett termék beszerzését az érintett országból, a vámok hatása az alumínium kocsiszekrénnyel felszerelt gördülőállomány gyártási költségének jóval kevesebb mint 1 %-át, a vállalat teljes forgalmának pedig kevesebb mint 0,1 %-át tenné ki. Ez nem lenne alapvető hatással sem a vállalat nyereségességére, sem pedig azon képességére, hogy tendereken sikeresen vegyen részt.

                     (340)

                     Az intézkedések e felhasználóra gyakorolt lehetséges hatásának elemzése alapján tehát a Bizottság meg tudta állapítani, hogy a hatás még a legrosszabb forgatókönyv megvalósulása esetén – vagyis, ha a felhasználó az érintett termék behozatalának folytatására kényszerülne – sem lenne aránytalan.

                     (341)

                     Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Bizottság figyelembe vette azokat az észrevételeket, amelyeket az Alstom az intézkedéseknek a vasúti szállítási ágazatra és általában az Unióra gyakorolt hatásával kapcsolatban tett. Az Alstom rámutatott arra, hogy a ellátás biztonságának terén problémák adódhatnak, mivel a kocsiszekrényvázakhoz használt extrudált termékeket egyetlen gyártónak kell szállítania.

                     (342)

                     Ezenkívül az Alstom bizalmas beadványaiban állításokat fogalmazott meg arról, hogy a birtokában lévő, a beszerzést és a beszállítói kapcsolatokat érintő bizalmas információk alapján véleménye szerint téves az a ténymegállapítás, hogy egy uniós gyártó képes lenne a beszállításra. Függetlenül attól, hogy ezt az állítást nem jelentette be és nem foglalta össze a betekinthető változatban, megjegyzendő, hogy a benyújtott hiányos, anekdotikus bizonyítékok alapján semmiképpen sem lehetett általános következtetést levonni az állítás helytállóságára vonatkozóan.

                     (343)

                     Az Alstom azt is állította, hogy az intézkedések hatással lesznek a közbeszerzési szerződések elnyerésére való képességére. A Bizottság azonban megjegyezte, hogy az ilyen szerződéseket több tényező alapján ítélik oda, nem csupán az ár alapján, és hogy az árhatások nem feltétlenül döntő tényezők.

                     (344)

                     Az Alstom továbbá azt állította, hogy az intézkedések késleltetik majd a környezetbarát tömegközlekedési mód üzembe helyezését. Ez akadályozza majd a Bizottságot a közlekedési ágazatra vonatkozó céljainak elérésében, mivel a kormányok valószínűleg elhalasztják vagy visszavonják a gördülőállományba eszközölt beruházásaikat.

                     (345)

                     Azonban tekintettel a (339)(340) preambulumbekezdésben említett hatásvizsgálatra, a Bizottság fenntartja álláspontját, miszerint az intézkedések bevezetése nem súlyosbítja jelentős mértékben az Alstom ellátásbiztonságát vagy a közbeszerzési szerződések elnyerésére való képességét. A Bizottság továbbá úgy ítéli, hogy a gazdasági ágazat versenyképességére nem lesznek hatással az új, tisztességes piaci feltételek, amelyek így nem gyakorolnak jelentős befolyást a Bizottság közlekedési ágazatot érintő céljaira.

                     (346)

                     Az UNIFE rámutatott arra, hogy a vasúti ágazat stratégiai szerepet tölt be az Unió azon törekvésének megvalósulásában, hogy 2050-ra klímasemlegessé váljon. Hozzátette továbbá, hogy az intézkedések az ellátási hiány következtében veszélyeztetnék az alumíniumból készült vasúti gördülőállomány gyors üzembehelyezését.

                     (347)

                     A Bizottság azonban fenntartja, hogy a vasúti ágazatban használt extrudált termékek beszállítására képes lesz az uniós gazdasági ágazat vagy (a dömpingellenes vám megfizetése mellett) Kína, és ezért az intézkedések nem súlyosbítják az esetleges ellátási hiányokat.

                     (348)

                     Az UNIFE és az Alstom azt is állította, hogy súlyos gazdasági következményekre kellene számítani a vasúti ágazatban. Főbb állításaik szerint az intézkedések veszélyeztetik a foglalkoztatást és a know-how-t, továbbá az Unión kívüli vasútijármű-gyártókéhoz képest csökkent versenyképességhez vezetnek majd. A Bizottságnak a (339) preambulumbekezdésben ismertetett ténymegállapításai azonban azt mutatják, hogy az intézkedések nem lesznek jelentős hatással a vasúti ágazatra. A Bizottság ezért elutasítja azt az állítást, miszerint az intézkedések jelentős hatással lesznek a versenyképességre és a foglalkoztatásra.

               Piaci zavar

                     (349)

                     Több érdekelt fél (amelyek láthatólag ugyanazon exportáló gyártótól importálnak alumíniumprofilokat) észrevételeket nyújtott be az ideiglenes intézkedések bevezetését követően, azt állítva, hogy az uniós piacot megzavarták az ideiglenes intézkedések. E felhasználók azt állították, hogy a vámok átmeneti időszak nélküli, a Covid19-világjárvány okozta zavarok idején történő kivetése jelentős hatással lenne üzletmenetükre, és akadályozná a már megkötött szerződések teljesítését. Ezen belül azt állították, hogy az ügyfél és a beszállító közötti kapcsolat építése érdekében tett erőfeszítések eredménye elveszne, és újra kellene építeni e kapcsolatokat. Ezért azt kérték, hogy legyen egy átmeneti időszak, amely során alkalmazkodhatnak a vámokhoz, vagy a részükre beszállító exportáló gyártó esetében állapítsák meg, hogy nem áll fenn dömping, mivel egy dömpingellenes vizsgálat során az ausztrál hatóságok azt állapították meg, hogy ez az exportáló gyártó nem végez dömpinget.

                     (350)

                     Ezekkel az állításokkal kapcsolatban megjegyzendő, hogy erre az ügyre nincs hatása annak, ha egy vizsgálat azt állapítja meg, hogy valamely harmadik országban nem áll fenn dömping. Az, hogy egy vállalat állítólag nem dömpingel egy harmadik ország piacán, még nem jelenti azt, hogy ne dömpingelné ez érintett terméket az uniós piacon. Ennek megállapítása az egyes joghatóságok vizsgálatot végző hatóságainak feladata, és ténymegállapításaik nem kötelező erejűek más országok hatóságaira nézve. Az intézkedéseknek a vállalatok üzletmenetére gyakorolt hatásával kapcsolatban megjegyzendő, hogy jóllehet – amint azt fentebb megjegyeztük – a beszállítóváltás bizonyos kihívásokat jelenthet a kis- és közepes méretű gyártók számára, a vizsgálat arra mutat, ez minden valószínűséggel a kezdeti időszakra korlátozódik majd, amíg a felhasználók kiépítik vagy újraépítik szükséges kapcsolataikat az uniós gazdasági ágazattal.

                     (351)

                     A (349) preambulumbekezdésben ismertetett állítások mellett az egyik felhasználó azt állította, hogy az intézkedések bevezetése azzal a következménnyel járna, hogy importált késztermékekkel helyettesítik az importált profilokat, és az Unió munkahelyeket veszítene az e vállalat által végzett feldolgozási tevékenység területén. Továbbá mivel a harmadik országban előállított késztermékek állítólag nem felelnek meg az Unióban érvényben lévő szigorú környezetvédelmi szabványoknak, a vámok bevezetése negatív környezeti hatásokkal is járna. A Bizottság tudomásul veszi e lehetőségeket, azonban tekintettel arra, hogy ez a felhasználó csupán egy levelet nyújtott be és nem töltötte ki a kérdőívet, nincs lehetőség felmérni, hogy az intézkedés milyen hatással lesz majd üzletmenetére.

                     (352)

                     Egy további felhasználó a (349) preambulumbekezdésben ismertetett állítások mellett azt is állította, hogy az intézkedések bevezetésének következtében az érintett terméket magukban foglaló késztermékek gyártását – amely jelenleg az Unió egyik tagállamában történik – a vámok elkerülése érdekében áthelyezhetik Kínába, ami jelentős számú munkahely megszűnéséhez vezethet. Azonban az e vállalat által az észrevételekben adott információk szerint azok az általuk értékesített termékek, amelyek magukban foglalják az érintett terméket, a vállalat forgalmának csupán [6–11 %] százalékát teszik ki. A vállalat egy meghallgatás során kifejtette, hogy a termékek értékesítése kulcsfontosságú a számára, mivel kapcsolódik az összes olyan termékhez, amelyet vásárlói részére beszállít. Mindazonáltal ha a vállalat a kiigazítási időszakban fizeti a vámokat, miközben feltérképezi a többi ellátási forrást, akkor az így adódó költségek igen óvatos számítások szerint (vagyis az importált termékek hozzáadott értékének figyelembevétele nélkül) is a forgalom [1–4 %]-ának megfelelő többletköltséget jelentenének, ami nem tűnik aránytalannak. Ez a felhasználó azonban küldött vissza kitöltött kérdőívet, ezért nem volt lehetőség pontosan felmérni, hogy az intézkedés milyen hatással lesz üzletmenetére.

                     (353)

                     Végezetül a (349)–(352) preambulumbekezdésben említett felhasználók kapcsán megjegyzendő, hogy az exportáló gyártó, amelytől e vállalatok beszerzik az extrudált termékeket, csupán korlátozott volumenben exportálta az érintett terméket a vizsgálati időszakban. E volumen az érintett termék behozatala [0,5–1,5 %]-ának, és a teljes uniós felhasználás [< 0,2 %]-ának felel meg. Tehát úgy kell tekinteni, hogy a piacnak csak igen kis részét érinti a potenciális zavaroknak az a hatása, amely a felhasználók szerint az Unió általános érdekét érinti.

                     (354)

                     Az egyik felhasználó, amely függönyöket és függönyrendszereket gyárt, kétéves átmeneti időszakot kért, hogy alkalmazkodhasson a vámokhoz, tekintettel arra, hogy a megfelelő beszállító kiválasztása hosszadalmas folyamat, különösen egy kisméretű gyártó számára. Ezzel az állítással kapcsolatban megjegyzendő, hogy a kárt okozó dömping megállapítását követően a Bizottság mérlegelési jogkörén kívül esik az átmeneti időszak biztosítása. Tekintettel arra, hogy ez a felhasználó nem válaszolt a kérdőívre, nincs lehetőség felmérni, hogy az intézkedés milyen hatással lesz üzletmenetére.

               Autonóm vámok felfüggesztése

                     (355)

                     Két felhasználó, amely az autonóm vám felfüggesztése mellett végzi a termékek behozatalát, azt állította, hogy a számukra szükséges termékeket nem képes az uniós gyártóktól beszerezni.

                     (356)

                     Az első vállalat (Stako Sp. z o.o.) állítása kapcsán azonban a Bizottság a (71) preambulumbekezdésre hivatkozik. A panaszosok azonosítottak egy uniós gyártót, amely képes és hajlandó a termék gyártására és beszállítására. Továbbá a felhasználó által adott információkból kitűnik, hogy a felhasználó a számára szükséges termékeket Kínából és egy másik harmadik országból szerezte be, és a szóban forgó másik harmadik országból érkező behozatalt nem érintik az intézkedések, miközben továbbiakban is vonatkozik rá a valamennyi harmadik országból érkező behozatalra alkalmazandó vámfelfüggesztés.

                     (357)

                     Az autonóm vám felfüggesztése mellett importáló másik felhasználó, a Bi Silque S.A. – amelynek állítását egy független importőr, az Airoldi megerősítette – azzal érvelt, hogy az intézkedés a versenyképesség romlása miatt hátrányosan érintené üzletmenetét, tekintettel az importált terméket előállító uniós szereplők hiányára. Az ügyben rendelkezésre álló, a European Aluminium által rendelkezésre bocsátott információk szerint a korábbiakban egy uniós gyártó felajánlotta a kérdéses termékek előállítását, azonban ajánlatát árképzési okokból elutasították. Továbbá a European Aluminium rámutat arra, hogy – amint azt a (78) preambulumbekezdés kifejti – jelenleg legalább négy olyan uniós gyártó van, amely képes és hajlandó e termék gyártására.

                     (358)

                     A felfüggesztések előnyeit élvező két vállalat üzletmenetére gyakorolt hatás kapcsán a Bizottság tudomásul veszi, hogy az intézkedések következtében esetlegesen szükségessé váló beszállítóváltás jelenthet bizonyos kihívásokat és végsősoron költségnövekedést. Azonban a tisztességtelenül alacsony árú termékek elérhetősége nem tekinthető szokásos piaci helyzetnek, amelyre hagyatkozni lehet. Végezetül, tekintettel arra, hogy e felhasználók nem válaszoltak a kérdőívre, nincs lehetőség felmérni, hogy az intézkedés milyen hatással lesz üzletmenetükre.

               A továbbfeldolgozás áthelyezése

                     (359)

                     Az egyik felhasználó, amely többek között nyílászárókon használt rovarvédelmi rendszereket gyárt, azzal érvelt, hogy inputanyagaikat érintik a dömpingellenes intézkedések, de az általuk előállított késztermék nem tartozik a termékkörbe. Ezért azzal érvelt, hogy a vámok kivetésének hatására a vállalat valószínűleg arra a szükségszerű következtetésre jut majd, hogy a késztermékének teljes termelését át kell helyeznie harmadik országokba, aminek a következtében munkahelyek szűnnek majd meg Európában. Ezzel az állítással kapcsolatban a Bizottság felé jelezte a European Aluminium, hogy az uniós gazdasági ágazat képes a jelenleg importált összes terméktípus előállítására. Továbbá a felhasználó nem pontosította, hogy az általa leírt állítólagos következmények a kínálat elérhetetlensége vagy a költségnövekedés miatt állnának-e be. Az utóbbi lehetőséggel kapcsolatban megjegyzendő, hogy a tisztességtelenül alacsony árú termékek elérhetősége nem tekinthető szokásos piaci helyzetnek, amelyre hagyatkozni lehet. Továbbá a felhasználó nem válaszolt a kérdőívre, ezért nincs lehetőség pontosan felmérni, hogy az intézkedések milyen hatással lesznek üzletmenetére.

                     (360)

                     Ez a felhasználó továbbá azt is állította, hogy az Unióban sok gyártó nem képes a számára szükséges kis falvastagságú [< 1 mm] extrudált termékeknek az előállítására. A vizsgálat azonban megállapította, hogy vannak az Unióban olyan gyártók, amelyek képesek a felhasználó által megkövetelt falvastagságúnál akár kisebb falvastagságú extrudált termékek gyártására is.

                     (361)

                     Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően négy felhasználó (a Decora S.A., a Bash-tec GmbH, a Stako Sp. z o.o. és a Mat Inter) beadványokat nyújtott be, amelyekben ismertették, hogy az intézkedések milyen hatással lesznek vállalataikra és végrehajtott beruházásaikra, továbbá rámutattak arra, hogy nem tudtak azonosítani a szükséges termékek beszállítására alkalmas uniós gyártót. Két felhasználó megemlítette, hogy fennáll a veszélye annak, hogy az érintett termék behozatala miatt fel kell hagyniuk a gyártással (aminek következtében munkahelyek szűnnek meg), mivel az általuk előállított késztermék hátrányos helyzetbe kerül a Kínából származó versengő késztermékhez képest. A Haomei csoport szintén felvetette ezt az aggályt. A European Aluminium válaszában megismételte, hogy az uniós gyártók rendelkeznek szabad kapacitással, és közülük néhányan képesek az érintett felhasználókat a szükségleteiknek megfelelő termékekkel ellátni. Azt is jelezte, hogy a felhasználók nem várhatják el azt, hogy hasznot húzhassanak a tisztességtelen árképzésből. A Bizottság megjegyezte, hogy az intézkedések bevezetése járhat időszakos piaci zavarokkal és szükségessé teheti a beszállítóváltást, ami némi időt vehet igénybe, többletköltségekkel járhat és magasabb beszerzési árakat eredményezhet. A négy felhasználó nem importál jelentős mértékben Kínából, és a vizsgált terméket részben nem kínai forrásokból szerzi be. Továbbá az intézkedések e felhasználókra gyakorolt hatását nem támasztották alá, mivel nem nyújtottak be az eljárás megindításáról szóló értesítésben előírtak szerint kitöltött kérdőíveket, és emiatt a beadványaikban szereplő pénzügyi információk nem voltak kellően megalapozottak, és azok pontosságát a Bizottság nem tudta megvizsgálni. Az érdekelt felek újabb végső tájékoztatása után a Decora új észrevételeket fogalmazott meg, amelyekben megismételte a javasolt intézkedések hatásaival kapcsolatos álláspontját. Az észrevételek nem kapcsolódnak az újabb végső tájékoztatásban foglalt új ténymegállapításokhoz, ezért nem érintik az érdekelt felek végső tájékoztatása után rögzített ténymegállapítások és következtetések érvényét.

               8.4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

                     (362)

                     A fentiek alapján, és mivel nem érkeztek további észrevételek, a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (329) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.

               9.   AZ UNIÓS ÉRDEK AZ EU-27 ADATAI ALAPJÁN

                     (363)

                     A korábban ismertetett valamennyi szempont érvényes az EU-27-re is; a Bizottság a korábban az érdekelt feleknek megküldött következtetéseket megerősíti, nem utolsósorban azért, mert a javasolt alacsonyabb vámszint csökkentené az intézkedéseknek az importőrökre és a felhasználókra gyakorolt esetleges hatását, miközben biztosítaná a szükséges védelmet az uniós gazdasági ágazat számára.

                     (364)

                     Az érdekelt felek újabb végső tájékoztatása után az Airoldi és az Euranimi felvetette, hogy az intézkedések bevezetése miatt nőttek az árak, meghosszabbodtak az átfutási idők, és megnőttek a fuvarozási költségek. Ez a felvetés az érdekelt feleknek küldött tájékoztatás összefüggésében érdektelen, és a jelzett hatások nem a figyelembe vett időszakban következtek be. Ezért a felvetést a Bizottság nem fogadhatta el. Az érdekelt felek újabb végső tájékoztatása a valóságban vámcsökkenést jelez, azaz az importőröknek és a felhasználóknak az uniós érdekkel összefüggésben még kisebb hatásra kell felkészülniük, mint amely az EU-28 adatai alapján végzett számításokból következett volna.

               10.   VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

                     (365)

                     A dömpinggel, a dömpingből eredő kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban megfogalmazott következtetéseket figyelembe véve végleges dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy az érintett termék dömpingelt behozatala további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

                     (366)

                     A Bizottság a kár megszüntetéséhez szükséges mérték meghatározásához az együttműködő exportáló gyártóknak az áralákínálási számítások céljára megállapított súlyozott átlagos importárait összevetette a mintában szereplő uniós gyártók által az uniós piacon (EU-27) a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó súlyozott átlagárával. A Bizottság az ebből az összehasonlításból kiadódó különbséget kifejezte a behozatalok CIF-alapon számított súlyozott átlagos értékének százalékaként.

                     (367)

                     Ami a minden más vállalat esetében figyelembe vett különbözetet illeti, azt a Bizottság a minden más vállalatra érvényes alulértékesítési különbözet 56,1 %-os szintjén kívánja megállapítani. Ezt a különbözetet a Bizottság az EU-27 területén reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusra megállapított legmagasabb alákínálási különbözet szintjén, az együttműködő exportáló gyártók adatai alapján állapította meg.

                     (368)

                     Egy felhasználó észrevételezte, hogy az extrudált termékek ágazatában a 16 %-os nyereségcél valószerűtlen, ugyanakkor a European Alumínium bizonyítékkal szolgált arra, hogy az ideiglenes rendelet (339) preambulumbekezdésében a kárt nem okozó ár kiszámításához használt haszonkulcs nem megfelelő, és jelezte, hogy a 16 %-os szint az ágazat túléléséhez szükséges. Anélkül, hogy észrevételezte volna ennek az érvnek a helytállóságát, a Bizottság megjegyezte, hogy a magasabb nyereségcél alkalmazása irreleváns, mivel a vám a dömpingkülönbözetek szintjén került megállapításra. Ezért a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket nem kell módosítani.

                     (369)

                     A fentiek alapján az említett vámok az alábbi vámtételekkel kerülnek megállapításra:

                                 Vállalat

                                 Dömpingkülönbözet (%)

                                 A kár megszüntetéséhez szükséges mérték (%)

                                 Dömpingellenes vám (%)

                                 Guangdong Haomei New Materials Co., Ltd

                                 21,2

                                 29,8

                                 21,2

                                 Guangdong King Metal Light Alloy Technology Co. Ltd

                                 21,2

                                 29,8

                                 21,2

                                 Press Metal International Ltd

                                 25,0

                                 52,7

                                 25,0

                                 Press Metal International Technology Ltd

                                 25,0

                                 52,7

                                 25,0

                                 Más együttműködő vállalatok

                                 22,1

                                 35,1

                                 22,1

                                 Minden más vállalat

                                 32,1

                                 56,1

                                 32,1

                     (370)

                     Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek a vizsgálat ténymegállapításain alapulnak. Így ezek az értékek a vizsgálat során az e vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek kizárólag az érintett országokból származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott vizsgált termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten nem említett egyéb vállalat által – ideértve a kifejezetten említett vállalatokhoz kapcsolódó egységeket is – előállított érintett termékek behozatalára a kedvezményes vámtételek nem alkalmazhatók, így azokra a „minden egyéb vállalatra” alkalmazandó vámok vonatkoznak.

                     (371)

                     Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtétel a kérelme alapján alkalmazható. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (40). A kérelemnek tartalmaznia kell mindazokat a releváns információkat, amelyek bizonyítják, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a számára megállapított vámtételre való jogosultságát.

                     (372)

                     A vámtételek közötti különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Ha a behozatalt nem kíséri ilyen számla, a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vámot kell alkalmazni.

                     (373)

                     Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis, még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az adott vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen.

                     (374)

                     Amennyiben – különösen az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően – az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyenkor a jogszabályi feltételek teljesülése esetén kijátszásellenes vizsgálat indítható, amely irányulhat többek között annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtétel(ek) eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére.

                     (375)

                     A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítése érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba.

                     (376)

                     Ahogyan azt a (202) preambulumbekezdés említi, egymástól eltérő álláspontok alakultak ki a 7610 90 90 KN-kóddal bejelentett termékek jellegéről. Fennáll tehát annak a kockázata, hogy a gazdasági szereplők az intézkedések megkerülése céljából az érintett terméket részegységet alkotó termékekként vagy késztermékkészletekként, a 7610 90 90 KN-kóddal jelentik be. A Bizottság ezért a kockázat minimalizálása érdekében helyénvalónak ítéli a részegységet alkotó termékek és a késztermékkészletek behozatalának figyelmemmel kísérését.

                     (377)

                     Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a European Aluminium megerősítette az ilyen jellegű nyomon követés és végrehajtás szükségességét.

               10.1.   Az ideiglenes vám végleges beszedése

                     (378)

                     Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözetekre, és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket az e rendeletben megállapított mértékéig véglegesen be kell szedni.

               10.2.   Visszaható hatály

                     (379)

                     Ahogy az 1.2. szakasz említi, a Bizottság a panaszos kérése nyomán az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése értelmében nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be az extrudált alumíniumtermékek behozatalára.

                     (380)

                     A vizsgálat végleges szakaszában a Bizottság a nyilvántartásba vétellel összefüggésben gyűjtött adatokat értékelte. A Bizottság megvizsgálta, hogy a végleges vámok visszaható hatállyal történő beszedéséhez teljesültek-e az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése szerinti kritériumok.

                     (381)

                     A Bizottság elemzése rámutatott, hogy az érintett országból érkező behozatal 2020 márciusa és októbere között havi átlagban 22 %-kal csökkent a vizsgálati időszakhoz képest. Az uniós gazdasági ágazattól beérkező adatok azt mutatták, hogy bár a termelés és az uniós piacon történő értékesítés ugyanebben az időszakban szintén csökkent, a vizsgálat megindítását követő hónapokban az ágazat piaci részesedése nem csökkent, és a kínai behozatal piaci részesedése nem növekedett tovább jelentős mértékben.

                     (382)

                     Tehát az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének d) pontja szerinti feltétel sem abszolút, sem relatív értelemben nem teljesült.

                     (383)

                     Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a végleges vámok azon időszak tekintetében történő visszaható hatályú beszedése, amelynek során a behozatalt nyilvántartásba vették, ebben az esetben nem volt megalapozott.

               11.   ZÁRÓ RENDELKEZÉS

                     (384)

                     Tekintettel az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (41) 109. cikkére, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően visszatérítendő összegek után fizetendő kamat mértékét úgy kell megállapítani, hogy az Európai Központi Bank által az irányadó refinanszírozási műveletei esetében alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában az adott hónap első naptári napján közzétett kamatlábból kell kiindulni.

                     (385)

                     Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk

               (1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7604 10 10, ex 7604 10 90, 7604 21 00, 7604 29 10, 7604 29 90, ex 7608 10 00, 7608 20 81, 7608 20 89 és ex 7610 90 90 KN-kódok (TARIC-kódok: 7604101011, 7604109011, 7604109025, 7604109080, 7608100011, 7608100080, 7610909010) alá tartozó, következőképpen meghatározott termék behozatalára: rúd, profil (az üreges is), cső; nem összeszerelve; szerkezetben való felhasználásra előkészítve is (például méretre vágva, fúrva, hajlítva, élén ferdére vágva, menettel ellátva); legfeljebb 99,3 % alumíniumtartalmú ötvözött vagy ötvözetlen alumíniumból, kivéve:

                           1.

                           a – például hegesztéssel vagy kötőelemekkel – egymáshoz erősített, részegységet alkotó termékeket;

                           2.

                           a hegesztett csövet;

                           3.

                           az olyan egybecsomagolt készletben lévő termékeket, amelyek tartalmazzák mindazokat az alkatrészeket, amelyek szükségesek a készterméknek az alkatrészek további megmunkálása vagy alakítása nélküli összeszereléséhez („késztermékkészlet”).

               (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalkozások által gyártott termékekre vonatkozó, a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám vámtétele a következő:

                           Vállalat

                           Vámtétel (%)

                           TARIC-kiegészítő kód

                           Guangdong Haomei New Materials Co., Ltd

                           21,2

                           C562

                           Guangdong King Metal Light Alloy Technology Co., Ltd

                           21,2

                           C563

                           Press Metal International Ltd

                           25,0

                           C564

                           Press Metal International Technology Ltd

                           25,0

                           C565

                           A mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok

                           22,1

                           Minden más vállalat

                           32,1

                           C999

               (3)   A (2) bekezdésben megjelölt vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak, amelyen szerepel a számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) (érintett termék)-t a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő [érintett ország]-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.” Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a minden más vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.

               (4)   A Bizottság különös figyelmet fordít az intézkedések esetleges megkerülésére, ezen belül figyelemmel kíséri az 1. cikk (1) bekezdésben említett, a 7610909091 TARIC-kód alá tartozó, például hegesztéssel vagy kötőelemekkel egymáshoz erősített, részegységet alkotó termékekre, valamint az 1. cikk (3) bekezdésében említett, a 7610909092 TARIC-kód alá tartozó késztermékkészletekre.

               (5)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

            2. cikk
            Az (EU) 2020/1428 végrehajtási rendelet alapján ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni. A dömpingellenes vám végleges vámtételeit meghaladóan biztosított összegeket el kell engedni.

            3. cikk
            A Bizottság a nyilvántartásba vett behozatalokra visszaható hatállyal nem vet ki végleges dömpingellenes vámot. Az (EU) 2020/1215 végrehajtási rendelet 1. cikkével összhangban gyűjtött adatokat nem szabad tovább tárolni.

            4. cikk
            Az 1. cikk (2) bekezdése módosítható új, a Kínai Népköztársaságban működő exportáló gyártók felvételével, amelyekre a mintában szereplő együttműködő vállalatokra érvényes megfelelő súlyozott átlagos dömpingellenes vámot kell alkalmazni. Az új exportáló gyártónak bizonyítékot kell szolgáltatnia arra vonatkozóan, hogy:

                        a)

                        a vizsgálati időszakban, azaz 2018. július 1-jétől 2019. június 30-ig nem exportálta a Kínai Népköztársaságból származó, az 1. cikk (1) bekezdésében megnevezett árut;

                        b)

                        nem áll kapcsolatban olyan exportőrrel vagy gyártóval, amelyre az e rendelettel bevezetett intézkedések alkalmazandók; valamint

                        c)

                        a vizsgálati időszak vége után exportálta ténylegesen az érintett terméket, vagy vállalt visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget arra, hogy jelentős mennyiséget exportál az Unióba.

            5. cikk
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2021. március 29-én.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o., módosított szövegváltozatában.

            (2)  A Bizottság (EU) 2020/1215 végrehajtási rendelete (2020. augusztus 21.) a Kínai Népköztársaságból származó extrudált alumíniumtermékek behozatalára vonatkozó nyilvántartásbavételi kötelezettség bevezetéséről (HL L 275., 2020.8.24., 16. o.).

            (3)  A Bizottság (EU) 2020/1428 végrehajtási rendelete (2020. október 12.) a Kínai Népköztársaságból származó extrudált alumíniumtermékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 336., 2020.10.13., 8. o.).

            (4)  A Tanács 1. rendelete az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról (HL L 17., 1958.10.6., 385/58. o.)

            (5)  Lásd ezzel kapcsolatban: a Törvényszék 2011. július 13-i ítélete, ThyssenKrupp Liften Ascenseurs NV és társai kontra Bizottság, T-144/07, T-147/07, T-148/07, T-149/07, T-150/07 és T-154/07 egyesített ügyek, ECLI:EU:T:2011:364, 86. pont. Lásd továbbá az 1/1958 rendelet 2. cikkét.

            (6)  A Bizottság (EU) 2020/1173 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. június 4.) az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1036 rendeletnek és az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1037 rendeletnek az előzetes tájékoztatási időszak hossza tekintetében történő módosításáról (HL L 259., 2020.8.10., 1. o.).

            (7)  Ombudsmani határozat a 924/2020/TE. sz. ügyben (2020. október 20.).

            (8)  Az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendelete (2001. május 30.)az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.).

            (9)  A Bizottság (EU) 2017/1480 végrehajtási rendelete (2017. augusztus 16.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntöttvas áruk behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 211., 2017.8.17., 14. o.).

            (10)  Lásd az eljárás megindításáról szóló értesítést (HL C 268., 2020.8.14., 5. o.).

            (11)  A Bizottság 553/2006/EK rendelete (2006. március 23.) a Kínai Népköztársaságból és Vietnamból származó, bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 98., 2006.4.6., 3. o.). A Tanács 1472/2006/EK rendelete (2006. október 5.) a Kínai Népköztársaságból és Vietnamból származó, egyes bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 275., 2006.10.6., 1. o.).

            (12)  Lásd: a Törvényszék 2010. szeptember 13-i ítélete, Whirlpool Europe Srl kontra Tanács, T-314/06, ECR 2010 II-05005, 138. pont.

            (13)  Lásd például: a Bíróság 2018. február 28-i ítélete, Bizottság kontra Xinyi PV Products (Anhui), C-301/16 P, ECLI:EU:C:2018:132, 56. pont.

            (14)  Lásd a Haomei weboldalát, amely beszámol egy 2019 decemberi pártépítő versenyről: http://www.haomei-alu.com/Newsview.aspx?i=1179 (hozzáférés: 2020. november 17.).

            (15)  Lásd a Foshan Nanhai Aluminium Profile Industry Association szervezet weboldalát, amely beszámol egy 2020 szeptemberi pártépítő rendezvényről: http://www.napa.org.cn/news_detail.php?id=1878 (utolsó hozzáférés: 2020. november 17.).

            (16)  Az uniós jog alapelve (lásd: a Bíróság 1998. december 3-i ítélete, Belgocodex S.A, C-381/97, ECLI:EU:C:1998:589; a Bíróság 2005. április 26-i ítélete, Stichting „Goed Wonen”, C-376/02, ECLI:EU:C:2005:251).

            (17)  Lásd a Guangdong Haomei első nyilvános részvénykibocsátásról szóló tájékoztatóját (2019. március): http://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN201904121318887721_1.pdf (utolsó hozzáférés: 2020. november 17.).

            (18)  Lásd Csingjüan város önkormányzatának internetes honlapját: http://www.gdqy.gov.cn/gdqy/zxzx/bmdt/content/post_1171116.html (legutóbbi hozzáférés: 2020. november 17.).

            (19)  Lásd a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság weboldalát, ahol a Haomei New Materials a 1197-es szám alatt szerepel a Nemzeti Vállalkozási Technológiai Központ státusszal rendelkező vállalkozások hivatalos listáján: https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/tz/202001/P020200109540064113144.pdf

            (20)  A Haomei első nyilvános részvénykibocsátásához kapcsolódóan: „[A Haomeit] Nemzeti Vállalkozási Technológiai Központként, valamint kkv-k innovációját és iparosítását szemléltető kuangtungi vállalatként ismerték el. [A Haomei] továbbá nemzeti és releváns helyi szakpolitikai támogatásban részesült.” Megtekinthető a következő internetcímen: http://www.csrc.gov.cn/pub/zjhpublic/G00306202/201910/P020191015564364143717.pdf

            (21)  Lásd a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság honlapját: https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/tz/202001/t20200109_1218736.html

            (22)  Lásd a Nemzeti Vállalkozási Technológiai Központként való elismeréssel kapcsolatos irányítási intézkedéseket, amelyek a következő internetes oldalon tekinthetők meg: http://www.gov.cn/xinwen/2016-03/24/5057350/files/3d4f511db7454c06a20ece567157662a.pdf (legutóbbi hozzáférés: 2020. november 23.).

            (23)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól, 2017. december 20., SWD(2017) 483 final/2.

            (24)  www.turkstat.gov.tr

            (25)  Az érintett országból érkező behozatal volumenének ideiglenes megállapítása a következőképpen történt. A Bizottság a 7604 21 00, 7604 29 10, 7604 29 90, 7608 20 81 és 7608 20 89 KN-kódok alá tartozó valamennyi volument figyelembe vette, mivel az ezen kódok alá tartozó termékek mindegyike az érintett termék körébe tartozik; a 7610 90 90 KN-kód alá tartozó volumen 95 %-át szintén vizsgált terméknek tekintette, de kizárólag az érintett ország vonatkozásában; az érintett terméknek az ex 7604 10 10, 7604 10 90 és 7608 10 00 KN-kódok alatti behozatalát elhanyagolhatónak tekintette.

            (26)  Az adatok nyolc tagállamtól származnak, és a vizsgálati időszakban érkezett behozatal 84 %-át fedik le. Az összes tagállamot érintő behozatalra extrapolált volumenek.

            (27)  Az érintett terméknek a vizsgálati időszakban érvényes árai a nemzeti vámhatóságok adataiból származnak. Ezek az árak 14 %-kal magasabbak voltak, mint az öt KN-kód árai. A Bizottság a 2016 és 2018 közötti árak megállapításához ezt a különbséget használta fel.

            (28)  A nyolc KN-kód a következő: ex 7604 10 10, ex 7604 10 90, 7604 21 00, 7604 29 10, 7604 29 90, ex 7608 10 00, 7608 20 81 és 7608 20 89.

            (29)  A nyolc KN-kód a következő: ex 7604 10 10, ex 7604 10 90, 7604 21 00, 7604 29 10, 7604 29 90, ex 7608 10 00, 7608 20 81 és 7608 20 89.

            (30)  Az Eurostat adatainak lekérdezésére 2020 novemberében került sor, ezért az ideiglenes rendeletben feltüntetett adatoktól kissé eltérnek.

            (31)  Az adatok hét tagállamtól származnak, és a vizsgálati időszakban érkezett behozatal 83 %-át fedik le.. Az összes tagállamot érintő behozatalra extrapolált volumenek.

            (32)  Az érintett terméknek a vizsgálati időszakban érvényes árai a nemzeti vámhatóságok adataiból származnak. Ezek az árak 11 %-kal magasabbak voltak, mint az öt KN-kód ára. A Bizottság a 2016 és 2018 közötti árak megállapításához ezt a különbséget használta fel.

            (33)  A nyolc KN-kód a következő: ex 7604 10 10, ex 7604 10 90, 7604 21 00, 7604 29 10, 7604 29 90, ex 7608 10 00, 7608 20 81 és 7608 20 89.

            (34)  Mint fent.

            (*1)  Tekintettel az Egyesült Királyságba irányuló értékesítésnek az alábbiakban ismertetett mérsékelt hatására, az uniós felhasználás részben az EU-28 adatain alapul, amelyek az EU-27-re nézve reprezentatívnak tekinthetők.

            (*2)  Tekintettel az Egyesült Királyságba irányuló értékesítésnek az alábbiakban ismertetett mérsékelt hatására, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése részben az EU-28 adatain alapul, amelyek az EU-27-re nézve reprezentatívnak tekinthetők.

            (35)  Az Eurostat adatainak lekérdezésére 2020 novemberében került sor, ezért az ideiglenes rendeletben feltüntetett adatoktól kissé eltérnek.

            (36)  OECD (2019), A nemzetközi piacok torzulásainak mérése: Az alumínium értéklánca. OECD Trade Policy Papers, No. 218., OECD Publishing, Párizs. (elérhető itt: http://dx.doi.org/10.1787/c82911ab-en).

            (37)  A Bizottság közleménye, Az európai zöld megállapodás, COM(2019) 640 final.

            (38)  Lásd: a Tanács (EU) 2019/2220 rendelete (2019. december 19.) az Uniónak az egyes mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozó autonóm vámkontingensei megnyitásáról és kezeléséről szóló 1388/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 333., 2019.12.27., 33. o.), amely két autonóm vámkontingenst nyit meg a következőkre: i. alumíniumötvözet rúd legalább 200 mm, de legfeljebb 300 mm átmérővel (2 000 tonna), ii. alumíniumötvözet rúd legalább 300,1 mm, de legfeljebb 533,4 mm átmérővel (1 000 tonna).

            (39)  Lásd: a Tanács (EU) 2019/2197 rendelete (2019. december 19.) az egyes mezőgazdasági és ipari termékek tekintetében a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek felfüggesztéséről szóló 1387/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 335., 2019.12.27., 1. o.).

            (40)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

            (41)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, a 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

            MELLÉKLET
            A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók

                        Név

                        TARIC-kiegészítő kód

                        Foshan Guangcheng Aluminium Co Ltd

                        C566

                        Foshan Modern Copper & Aluminum Extrusion Co., Ltd

                        C567

                        Foshan City Nanhai Yongfeng Aluminium Co., Ltd

                        C568

                        Foshan QianYang aluminium Co.,Ltd

                        C569

                        Foshan Sanshui Fenglu Aluminium Co., Ltd

                        C570

                        Foshan Sanshui Match Hardware Products Co., Ltd

                        C571

                        Fuyao csoport:

                                    —

                                    Fujian Fuyao Automotive Aluminium System Co.,Ltd

                                    —

                                    Jiangsu Fuyao Automotive Trim System Co., Ltd

                        C572

                        Giant Light Metal Technology Co., Ltd

                        C573

                        Goomax Metal Co., Ltd Fujian

                        C574

                        Guangdong Huachang Aluminium Factory Co Ltd

                        C575

                        Guangdong Jiangsheng Aluminium Co., Ltd

                        C599

                        Guangdong Jihua Aluminium Co., Ltd

                        C576

                        Guangdong Nanhai Light Industrial Products Imp. & Exp. Co Ltd

                        C577

                        Guangdong Weiye Aluminium Factory Group Co., Ltd

                        C578

                        Guangdong Xingfa Aluminium Co., Ltd

                        C579

                        Guangya Aluminium Industries Co., Ltd

                        C580

                        HOSHION csoport:

                                    —

                                    Zhongshan Hoshion Smart Home Accessories Co., Ltd

                                    —

                                    Cyma Precision Aluminium Co., Ltd

                                    —

                                    Guangdong Hoshion Industrial Aluminium Co. Ltd

                        C581

                        Jiangmen Cosco Shipping Aluminium Co., Ltd

                        C582

                        Jiangsu Asia-Pacific Light Alloy Technology Co., Ltd

                        C583

                        Jilin Qixing Aluminium Industries Co., Ltd

                        C584

                        JMA csoport:

                                    —

                                    Foshan Jma Aluminium Co., Ltd

                                    —

                                    Guangdong JMA Aluminium Profile Factory (Group) Co., Ltd

                        C585

                        PanAsia Aluminium (China) Limited

                        C586

                        Pingguo Jianfeng Aluminium Co., Ltd

                        C587

                        Qingyuan Time Aluminum Co., Ltd

                        C588

                        Shandong Huajian Aluminium csoport:

                                    —

                                    Shandong Huajian Aluminium Group Co., Ltd

                                    —

                                    Shandong Huajian Aluminium Technology Co., Ltd

                        C589

                        Shandong Nanshan Aluminium Co., Ltd

                        C590

                        Shandong Nollvetec Lightweight Equipment Co.Ltd

                        C591

                        Shandong Xinyudong Aluminium Co., Ltd

                        C592

                        Shenyang Yuanda Aluminium Industry Engineering Co., Ltd

                        C593

                        Sihui Shi Guoyao Aluminum Co., Ltd

                        C594

                        Tai Shan City Kam Kiu Aluminium Extrusion Co., Ltd

                        C595

                        Tianjin Jinpeng Aluminium Profiles Manufacture Co., Ltd

                        C607

                        Tongcheng Metal Material Co., Ltd

                        C596

                        Xinhe csoport:

                                    —

                                    Guangdong Xinhe Aluminum Co., Ltd

                                    —

                                    Guangdong Yaoyinshan Aluminium Co., Ltd

                                    —

                                    Guangdong Xinhe Aluminium Xinxing Co., Ltd

                        C597

                        Yingkou Liaohe Aluminum Products Co., Ltd

                        C598