title: A Bizottság (EU) 2018/1254 végrehajtási rendelete (2018. szeptember 19.) a Bacillus subtilis KCCM-10445 által termelt riboflavinnak (80 %) a „vitaminok, provitaminok és olyan kémiailag jól meghatározott anyagok, amelyeknek hasonló hatása van” funkcionális csoportba tartozó takarmány-adalékanyagként történő engedélyezésének megtagadásáról (EGT-vonatkozású szöveg.)

text:
                  20.9.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 237/5

         A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1254 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2018. szeptember 19.)
         a Bacillus subtilis KCCM-10445 által termelt riboflavinnak (80 %) a „vitaminok, provitaminok és olyan kémiailag jól meghatározott anyagok, amelyeknek hasonló hatása van” funkcionális csoportba tartozó takarmány-adalékanyagként történő engedélyezésének megtagadásáról
         (EGT-vonatkozású szöveg)
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
         mivel:

                     (1)

                     Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik az adalékanyagok takarmányokban történő felhasználásának engedélyezéséről, valamint az engedélyek megadásának vagy megtagadásának feltételeiről és eljárásairól. Az említett rendelet 10. cikke előírja a 70/524/EGK tanácsi irányelv (2) alapján engedélyezett adalékanyagok újraértékelését.

                     (2)

                     A 70/524/EGK irányelv valamennyi állatfajra vonatkozóan határozatlan időre engedélyezte a riboflavint (B2-vitamin) a „vitaminok, provitaminok és olyan kémiailag jól meghatározott anyagok, amelyeknek hasonló hatása van” csoportjába tartozó takarmány-adalékanyagként. Az említett terméket ezt követően az 1831/2003/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése szerint meglévő termékként felvették a takarmány-adalékanyagok nyilvántartásába.

                     (3)

                     Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkével összefüggésben értelmezett 10. cikke (2) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtottak be a legalább 80 %-os tisztaságú, a géntechnológiával módosított Bacillus subtilis KCCM-10445 törzs által termelt riboflavin valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként való engedélyezésére. A kérelmező az adalékanyagnak a „tápértékkel rendelkező adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába való besorolását kérte. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.

                     (4)

                     2010-ben – az 1831/2003/EK rendelet 7. cikke (3) bekezdésének f) pontjával és a 378/2005/EK bizottsági rendelet (3) 3. cikkével összhangban – a kérelmező elküldte a takarmány-adalékanyag mintáit az 1831/2003/EK rendelet szerinti referencialaboratórium (a továbbiakban: referencialaboratórium) részére olyan formában, amelyben forgalomba hozatalát is tervezték. 2013-ban a 378/2005/EK rendelet 3. cikke (3) bekezdésének megfelelően a kérelmező új mintákat bocsátott a referencialaboratórium rendelkezésére azon minták helyett, amelyek felhasználhatósági ideje lejárt.

                     (5)

                     Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2013. december 4-i véleményében (4) megállapította, hogy a kérelmező által szolgáltatott információk alapján sem a termelő törzs, sem a rekombináns DNS („rDNS”) nem került kimutatásra a végtermékben, és ezért az nem vet fel biztonsági aggályokat a termelő törzs genetikai módosítása tekintetében. Azt is megállapították, hogy az adalékanyag nincs káros hatással sem az állati és emberi egészségre, sem a környezetre.

                     (6)

                     A referencialaboratórium azonban arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az illetékes nemzeti hatóságok egyike által végzett hatósági ellenőrzés keretében a hatósági ellenőrzések tekintetében illetékes nemzeti laboratórium az adalékanyag egyes referenciamintáiban kimutatta a termelő törzsből származó életképes sejtek és rDNS jelenlétét. Ezek a referenciaminták a referencialaboratórium részére 2010-ben az engedélyezési kérelemmel együtt benyújtott első készletből, valamint egy, a referencialaboratórium számára 2013-ben benyújtott frissített készletből álltak. Az említett eredményhez egy, a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 11. cikkének (2) bekezdése szerint a hatósági ellenőrzések tekintetében illetékes nemzeti laboratórium által kidolgozott polimeráz láncreakció (PCR) analitikai módszer alkalmazása vezetett.

                     (7)

                     A Bizottság és a referencialaboratórium tájékoztatta a kérelmezőt ezekről a megállapításokról, és lehetőséget biztosított számára, hogy megfelelő analitikai módszert terjesszen elő mind az rDNS, mind pedig a termelő törzsből származó életképes sejtek jelenlétének kimutatására annak érdekében, hogy az adalékanyag különböző mintáit további elemzésnek vessék alá. E célból a kérelmező több – Kínában és egy tagállamban letelepedett– laboratóriumot is felkért a minták új elemzéseinek elvégzésére. Az elemzések eredményei negatívak voltak mind a specifikus termelő törzsből való rDNS, mind az életképes sejtek kimutatása tekintetében. Úgy tűnt azonban, hogy a kérelmező által elvégzett új elemzések nem érintették a 2010-ben a referencialaboratórium részére benyújtott mintákat.

                     (8)

                     Ezzel párhuzamosan a Bizottság és a referencialaboratórium kérésére egy, a hatósági ellenőrzések tekintetében illetékes nemzeti laboratórium további elemzéseket végzett az adalékanyag mintáira vonatkozóan. Ennek alapján arra a következtetésre jutottak, hogy a 2010-es mintában a termelő törzsből származó életképes sejtek vannak jelen, az rDNS jelenlétét pedig mind a 2010., mind a 2013. évi mintákban kimutatták. A laboratórium további elemzésre mintákat küldött egy másik, a hatósági ellenőrzések elvégzése tekintetében illetékes nemzeti laboratóriumnak, amely megerősítette a termelő törzsből származó rDNS jelenlétét a 2010. és 2013. évi mintákban. Ezek az eredmények egy, a 882/2004/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti, a hatósági ellenőrzések tekintetében illetékes nemzeti laboratórium által kidolgozott polimeráz láncreakció (PCR) analitikai módszer alkalmazásából származtak.

                     (9)

                     Az eredmények közti eltérésekből eredő probléma megoldása érdekében 2015-ben megállapodás született egyrészről a Bizottság és a referencialaboratórium, másrészről a kérelmező között arról, hogy a felek mindegyike felkér egy PCR-módszerre akkreditált független laboratóriumot az adalékanyag további elemzésére. E célból a 2010-es és a 2013-es mintákat tervezték felhasználni, és a kérelmezőt felkérték, hogy többek között olyan formában lévő mintákat bocsásson rendelkezésre, amelyben az adalékanyagot az adott időpontban forgalomba hozták. Megállapodás született arról, hogy megosztják és alkalmazzák mind a kérelmező, mind a hatósági ellenőrzések tekintetében illetékes nemzeti laboratóriumok által alkalmazott analitikai módszereket.

                     (10)

                     A kérelmező azonban ezt követően megtagadta a 2010-ben és 2013-ben benyújtott minták elemzését és a 2015-ben forgalomba hozott adalékanyagnak megfelelő minták benyújtását. A kérelmező nem volt hajlandó további együttműködést folytatni a Bizottsággal és a referencialaboratóriummal mindaddig, amíg az uniós jogszabályok meg nem határozzák a riboflavinban lévő rDNS kimutatásának egységes analitikai szabvány szerinti módszerét.

                     (11)

                     Az 1831/2003/EK rendelet értelmében a kérelmező köteles megfelelően és kielégítően bizonyítani, hogy az adalékanyag megfelel az említett rendeletben megállapított engedélyezési feltételeknek, a végrehajtási intézkedéseknek (6) és a Hatóság alkalmazandó iránymutatásainak (7), különösen az adalékanyag megfelelő mintáinak és a termelő törzs genetikai módosítására, az alkalmazott PCR-alapú módszerre és a DNS extrahálására vonatkozó protokollra vonatkozó valamennyi információ, valamint egyéb releváns adatok benyújtása révén, amelyek lehetővé teszik a Hatóság számára, hogy megállapítsa, hogy nem mutatható ki a termelő törzsből származó rDNS vagy életképes sejtek.

                     (12)

                     Az adalékanyagban a termelő törzsből származó életképes sejtek és rDNS jelenlétét jelző adatok alapján 2016 augusztusában a Bizottság felkérte a Hatóságot, hogy adjon ki új véleményt a géntechnológiával módosított Bacillus subtilisKCCM-10445 törzs által termelt riboflavin (80 %) valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként való felhasználásának biztonságosságáról.

                     (13)

                     Az értékelés elvégzése érdekében a Hatóság felkérte a kérelmezőt kiegészítő információk és adatok benyújtására, különösen az adalékanyagot termelő törzsből származó életképes sejtek jelenlétének kimutatására szolgáló elemzési módszerre vonatkozóan. A kérelmező benyújtotta ezeket a kiegészítő információkat és adatokat. Ezenkívül a Hatóság felkérte a referencialaboratóriumot, hogy szolgáltasson további információkat és adatokat a hatósági ellenőrzések tekintetében illetékes nemzeti laboratóriumok által végzett elemzésekre vonatkozóan, amelyeket szintén benyújtottak.

                     (14)

                     A Hatóság 2018. március 7-i véleményében (8) megállapította, hogy a hatósági ellenőrzések tekintetében illetékes nemzeti laboratórium által szolgáltatott új adatok azt mutatják, hogy az adalékanyag referenciamintái a termelő törzsből származó életképes sejteket és/vagy DNS-t tartalmaznak. A Bacillus subtilis KCCM-10445 termelő törzs négy olyan génnel rendelkezik, amelyek az antimikrobiális rezisztenciáért felelősek és amelyek közül három a genetikai módosítások révén jött létre. A Hatóság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az adalékanyag kockázatot jelent a célfajokra, a fogyasztókra, a felhasználókra és a környezetre, mivel terjesztheti egy olyan géntechnológiával módosított törzs életképes sejtjeit és DNS-ét, amely emberi és állatgyógyászati jelentőségű antimikrobiális szerekkel szembeni ellenálló képességet kódoló géneket hordoz.

                     (15)

                     Következésképpen nem nyert megállapítást, hogy a Bacillus subtilis KCCM-10445 által termelt riboflavin (80 %) nincs káros hatással sem az állati vagy emberi egészségre, sem a környezetre, amennyiben a „vitaminok, provitaminok és olyan kémiailag jól meghatározott anyagok, amelyeknek hasonló hatása van” funkcionális csoportba tartozó takarmány-adalékanyagként használják.

                     (16)

                     Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikke (3) bekezdésének i) pontjában említettek szerint a géntechnológiával módosított szervezetekből álló, azokat tartalmazó, vagy azokból előállított termékek forgalmazására vonatkozó uniós jogszabályok hatálya alá tartozó adalékanyag az említett jogszabályokkal összhangban kiadott engedélyhez kötött. Ilyen engedélyt nem adtak ki az adalékanyagban kimutatott, géntechnológiával módosított Bacillus subtilis KCCM-10445 törzs számára.

                     (17)

                     Ezért a Bacillus subtilis KCCM-10445 géntechnológiával módosított törzs által termelt riboflavin (80 %) értékelése azt mutatja, hogy nem teljesülnek az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek.

                     (18)

                     Ebből következően a Bacillus subtilis KCCM-10445 által termelt riboflavinnak (80 %) a „vitaminok, provitaminok és olyan kémiailag jól meghatározott anyagok, amelyeknek hasonló hatása van” funkcionális csoportba tartozó takarmány-adalékanyagként való engedélyezését meg kell tagadni. Amint arról a kérelmező a Hatóság 2018. március 7-i véleményének elfogadását követően a Bizottsággal folytatott információcsere alkalmával felvilágosítást kapott, az adalékanyag engedélyezésének e végrehajtási rendeletben meghatározott megtagadása nem érinti azt a lehetőséget, hogy a kérelmező az 1831/2003/EK rendeletnek megfelelően új engedélyezési kérelmet nyújtson be.

                     (19)

                     Ezért a Bacillus subtilis KCCM-10445 által termelt riboflavin (80 %) adalékanyagot és az azt tartalmazó takarmányt a lehető leghamarabb ki kell vonni a forgalomból. Gyakorlati okokból azonban indokolt biztosítani egy korlátozott időszakot a Bacillus subtilis KCCM-10445 által termelt riboflavin (80 %) adalékanyag és az azt tartalmazó takarmány meglévő készleteinek forgalomból való kivonására annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők megfelelő módon megfelelhessenek a kivonási kötelezettségnek, figyelembe véve a tárgy szempontjából lényeges tényezőket is.

                     (20)

                     E tényezők közül kiemelendő, hogy mivel a Bacillus subtilis KCCM-10445 által termelt riboflavin (80 %) az uniós piac jelentős részét teszi ki a takarmányban felhasználandó riboflavin tekintetében, kerülni kell a riboflavin hiánya miatt az állatok egészségét vagy jólétét érő káros hatások kockázatát azáltal, hogy a piaci szereplőknek elegendő időt biztosítanak ahhoz, hogy alkalmazkodjanak a helyzethez.

                     (21)

                     Ezenkívül figyelembe kell venni a Bacillus subtilis KCCM-10445 által termelt riboflavin (80 %) adalékanyagot tartalmazó előkeverékek, valamint a tápláléklánc alsóbb szintjeihez tartozó, az említett adalékanyaggal vagy előkeverékekkel előállított takarmány-alapanyagok és takarmánykeverékek forgalomból való eltávolításához és kivonásához szükséges időt és erőforrásokat. A termékek forgalomból való kivonásának ilyen gyakorlati korlátai még komolyabbak a nem élelmiszer-termelés céljából tartott állatoknak szánt takarmányok esetében, mivel ez a fajta takarmány általában nagyobb mértékben tartalmaz riboflavint, hosszabb az eltarthatósága és összetettebb megsemmisítési módszereket igényel. Ezért az érintett takarmánytermékek forgalomból való kivonásának határidejét ennek megfelelően kell megadni.

                     (22)

                     Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk
            Az engedélyezés megtagadása
            A Bacillus subtilis KCCM-10445 által termelt riboflavinnak (80 %) (a továbbiakban: az adalékanyag) a „vitaminok, provitaminok és olyan kémiailag jól meghatározott anyagok, amelyeknek hasonló hatása van” funkcionális csoportba tartozó takarmány-adalékanyagként történő engedélyezése nem megengedett.

            2. cikk
            Forgalomból történő kivonás

               (1)   Az 1. cikkben említett adalékanyag meglévő készleteit 2018. november 10-ig ki kell vonni a forgalomból.

               (2)   Az (1) bekezdésben említett adalékanyaggal előállított előkeverékek meglévő készleteit 2019. január 10-ig ki kell vonni a forgalomból.

               (3)   Az élelmiszer-termelő állatoknak szánt, az (1) bekezdésben említett adalékanyaggal vagy az (2) bekezdésben említett előkeverékekkel 2019. január 10. előtt előállított takarmány-alapanyagokat és összetett takarmányokat 2019. április 10-ig ki kell vonni a forgalomból.

               (4)   A nem élelmiszer-termelő állatoknak szánt, az (1) bekezdésben említett adalékanyaggal vagy a (2) bekezdésben említett előkeverékekkel 2019. január 10. előtt előállított takarmány-alapanyagokat és összetett takarmányokat 2019. július 10-ig ki kell vonni a forgalomból.

            3. cikk
            Hatálybalépés
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2018. szeptember 19-én.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

            (2)  A Tanács 70/524/EGK irányelve (1970. november 23.) a takarmány-adalékanyagokról (HL L 270., 1970.12.14., 1. o.).

            (3)  A Bizottság 378/2005/EK rendelete (2005. március 4.) a közösségi referencialaboratóriumnak a takarmány-adalékanyagok engedélyezési kérelmeivel kapcsolatos kötelezettségei és feladatai tekintetében az 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet részletes végrehajtási szabályairól (HL L 59., 2005.3.5., 8. o.).

            (4)  EFSA Journal 2014;12(1):3531.

            (5)  Az Európai Parlament és a Tanács 882/2004/EK rendelete (2004. április 29.) a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állategészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről (HL L 165., 2004.4.30., 1. o.).

            (6)  A Bizottság 429/2008/EK rendelete (2008. április 25.) az 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kérelmek elkészítése és megjelenési formája, valamint a takarmány-adalékanyagok értékelése és engedélyezése tekintetében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályokról (HL L 133., 2008.5.22., 1. o.).

            (7)  Különös tekintettel a következőkre: Guidance for the preparation of dossiers for nutritional additives („A tápértékkel rendelkező adalékanyagok dossziéinak előkészítésére vonatkozó iránymutatás”) (EFSA Journal 2012;10(1):2535) és Guidance on the risk assessment of genetically modified microorganisms and their products intended for food and feed use („Útmutató a géntechnológiával módosított mikroorganizmusokra és azok élelmiszer- és takarmánycélú felhasználásra szánt termékeire vonatkozó kockázatértékelésről”) (EFSA Journal 2011;9(6):2193).

            (8)  EFSA Journal 2018;16(3):5223.


title: A Bizottság (EU) 2018/1278 végrehajtási rendelete (2018. szeptember 21.) a Pasteuria nishizawae Pn1 kis kockázatú hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg.)

text:
                  24.9.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 239/4

         A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1278 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2018. szeptember 21.)
         a Pasteuria nishizawae Pn1 kis kockázatú hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról
         (EGT-vonatkozású szöveg)
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 22. cikkére, összefüggésben 13. cikke (2) bekezdésével,
         mivel:

                     (1)

                     Az 1107/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének megfelelően Dániához 2015. február 27-én kérelem érkezett a Syngenta Crop Protection AG-tól a Pasteuria nishizawae Pn1 hatóanyag jóváhagyására vonatkozóan.

                     (2)

                     Az említett rendelet 9. cikke (3) bekezdésének megfelelően Dánia mint jelentéstevő tagállam 2015. július 3-án értesítette a kérelmezőt, a többi tagállamot, a Bizottságot és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (a továbbiakban: Hatóság) a kérelem elfogadhatóságáról.

                     (3)

                     A jelentéstevő tagállam 2016. december 19-én értékelőjelentés-tervezetet nyújtott be a Bizottsághoz, amelyről a Hatóságnak is küldött másolatot; e tervezetben azt vizsgálta, hogy a hatóanyag várhatóan megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében meghatározott jóváhagyási kritériumoknak.

                     (4)

                     A Hatóság eleget tett az 1107/2009/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében foglaltaknak. Az említett rendelet 12. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Hatóság 2017. május 23-án felkérte a kérelmezőt, hogy nyújtson be kiegészítő információkat a tagállamoknak, a Bizottságnak és a Hatóságnak. A jelentéstevő tagállam a kiegészítő információkról készített értékelést aktualizált értékelőjelentés-tervezet formájában nyújtotta be a Hatósághoz 2017. október 17-én.

                     (5)

                     2018. január 11-én a Hatóság közölte a kérelmezővel, a tagállamokkal és a Bizottsággal arra vonatkozó következtetését (2), hogy a Pasteuria nishizawae Pn1 hatóanyag várhatóan megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében meghatározott jóváhagyási kritériumoknak. A Hatóság nyilvánosságra hozta következtetéseit.

                     (6)

                     A Bizottság 2018. március 11-én a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága elé terjesztette a Pasteuria nishizawae Pn1-re vonatkozó felülvizsgálati jelentést és a Pasteuria nishizawae Pn1 jóváhagyásáról szóló rendelettervezetet.

                     (7)

                     A kérelmező lehetőséget kapott arra, hogy a felülvizsgálati jelentéssel kapcsolatban észrevételeket tegyen.

                     (8)

                     Legalább egy, a hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer egy vagy több reprezentatív használata és különösen azoknak a felhasználásoknak a tekintetében, amelyeket megvizsgáltak és a felülvizsgálati jelentésben részletesen ismertettek, megállapítást nyert, hogy az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumok teljesülnek. Következésképpen a Pasteuria nishizawae Pn1 jóváhagyása indokolt.

                     (9)

                     A Bizottság továbbá azon a véleményen van, hogy a Pasteuria nishizawae Pn1 az 1107/2009/EK rendelet 22. cikke értelmében vett kis kockázatú hatóanyag. A Pasteuria nishizawae Pn1 nem aggodalomra okot adó anyag, és megfelel az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének 5. pontjában meghatározott feltételeknek. A Pasteuria nishizawae Pn1 egy, a környezetben természetesen előforduló mikroorganizmus vad típusú törzse. Fonálférgek obligát parazitája. A Pasteuria nishizawae Pn1 spórái csak akkor csíráznak, ha egy fonálféreggel kerülnek kapcsolatba. A bármely más szervezettel – beleértve az embereket és a legyengült immunrendszerű betegeket – kapcsolatos fertőzőképesség kizárható. Ezért, mivel a mikroorganizmus nem tud az obligát gazdán kívül fejlődni, a humán és állatgyógyászati készítményekben használt antimikrobiális szerekkel szembeni rezisztencia kizárható. az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének 5.2.1. pontjában meghatározott feltételt teljesítettnek kell tekinteni.

                     (10)

                     Következésképpen a Pasteuria nishizawae Pn1 jóváhagyását indokolt megadni 15 éves időszakra.

                     (11)

                     Az 1107/2009/EK rendelet 13. cikke (2) bekezdésének a rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett rendelkezései alapján, valamint a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek fényében azonban szükség van bizonyos általános jóváhagyási feltételek előírására, mivel a Pasteuria nishizawae Pn1 egy mikroorganizmus.

                     (12)

                     Az 1107/2009/EK rendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

                     (13)

                     Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk
            A hatóanyag jóváhagyása
            Az I. mellékletben meghatározott Pasteuria nishizawae Pn1 hatóanyag az ugyanazon mellékletben foglalt feltételekkel jóváhagyásra kerül.

            2. cikk
            Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet módosításai
            Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

            3. cikk
            Hatálybalépés
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2018. szeptember 21-én.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

            (2)  EFSA (Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság), 2018. A Pasteuria nishizawae Pn1 hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok értékelésének szakmai vizsgálatából levont következtetés (Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance Pasteuria nishizawae Pn1). EFSA Journal 2018;16(1):5159, 19. o. doi:10.2903/j.efsa.2018.5159.

            (3)  A Bizottság 540/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 25.) az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 153., 2011.6.11., 1. o.).

            I. MELLÉKLET

                        Közhasználatú név, azonosító szám

                        IUPAC-név

                        Tisztaság (1)

                        Jóváhagyás dátuma

                        Jóváhagyás lejárta

                        Egyedi rendelkezések

                           Pasteuria nishizawae Pn1
                        Tenyészetgyűjtemény: ATCC Safe Deposit (SD-5833)
                        CIPAC-szám:
                        nincs

                        Tárgytalan

                        Minimális koncentráció: 1 × 1011 spóra/g

                        2018. október 14.

                        2033. október 14.

                        Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a Pasteuria nishizawae Pn1-ről szóló vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található következtetéseket.
                        Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a szert kezelők és más dolgozók védelmére, tekintettel arra, hogy a Pasteuria nishizawae Pn1-et potenciális szenzibilizálónak kell tekinteni. A felhasználási feltételek között adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.
                        A gyártónak a gyártási folyamat során biztosítania kell a környezeti feltételek szigorú fenntartását és a minőség-ellenőrzési célú elemzést.

               (1)  A hatóanyag azonosítására és specifikációjára vonatkozó további részletek a vizsgálati jelentésben találhatók.

            II. MELLÉKLET
            Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének D. része a következő bejegyzéssel egészül ki:

                           Közhasználatú név, azonosító szám

                           IUPAC-név

                           Tisztaság (1)

                           Jóváhagyás dátuma

                           Jóváhagyás lejárta

                           Egyedi rendelkezések

                           „13

                              Pasteuria nishizawae Pn1
                           Tenyészetgyűjtemény: ATCC Safe Deposit (SD-5833)
                           CIPAC-szám:
                           nincs

                           Tárgytalan

                           Minimális koncentráció: 1 × 1011 spóra/g

                           2018. október 14.

                           2033. október 14.

                           Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a Pasteuria nishizawae Pn1-ről szóló vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található következtetéseket.
                           Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a szert kezelők és más dolgozók védelmére, tekintettel arra, hogy a Pasteuria nishizawae Pn1-et potenciális szenzibilizálónak kell tekinteni. A felhasználási feltételek között adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.
                           A gyártónak a gyártási folyamat során biztosítania kell a környezeti feltételek szigorú fenntartását és a minőség-ellenőrzési célú elemzést.”

               (1)  A hatóanyag azonosítására és specifikációjára vonatkozó további részletek a vizsgálati jelentésben találhatók.


title: A Bizottság (EU) 2018/1584 végrehajtási rendelete (2018. október 22.) az ökológiai termelés, a címkézés és az ellenőrzés tekintetében az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről szóló 834/2007/EK tanácsi rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló 889/2008/EK rendelet módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg.)

text:
                  23.10.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 264/1

         A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1584 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2018. október 22.)
         az ökológiai termelés, a címkézés és az ellenőrzés tekintetében az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről szóló 834/2007/EK tanácsi rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló 889/2008/EK rendelet módosításáról
         (EGT-vonatkozású szöveg)
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. június 28-i 834/2007/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 22. cikke (1) bekezdésére,
         mivel:

                     (1)

                     A 889/2008/EK bizottsági rendelet (2) 25 l. cikke (3) bekezdésének b) pontja a rendelet XIIIa. mellékletének 7. szakaszában említett ostoros garnélák és édesvízi garnélarák (Macrobrachum spp.) nyújtási szakaszában lehetővé teszi a természetes takarmány kiegészítését. A szóban forgó ostoros garnélák és édesvízi garnélarák esetében az ivadéknevelőkben, illetve keltetőkben töltött korai életszakaszokban a fejlődéshez elengedhetetlen a takarmány elsősorban koleszterinnel való kiegészítése. Ezért a koleszterinnel történő takarmánykiegészítést a korai életszakaszokban lévő ostoros garnélákra és édesvízi garnélarákra is ki kell terjeszteni.

                     (2)

                     A 889/2008/EK rendelet 27. cikke (1) bekezdésének f) pontja szerint ásványok (köztük nyomelemek), vitaminok, aminosavak és egyéb mikroelemek csak akkor használhatók fel az ökológiai élelmiszerek feldolgozásához, ha az abban az élelmiszerben való alkalmazásukat, amelyben felhasználásra kerülnek, jogszabály írja elő. Az Európai Unió Bíróságának a C-137/13. sz. ügyben hozott ítélete (3) szerint az ökológiai élelmiszerek feldolgozása során ezen anyagok felhasználása jogilag csak akkor kötelező, ha az uniós jog valamely rendelkezése vagy egy azzal összeegyeztethető nemzeti jogszabály közvetlenül előírja, hogy az említett anyagot hozzá kell adni az élelmiszerhez annak érdekében, hogy az adott élelmiszert forgalomba lehessen hozni.

                     (3)

                     Az (EU) 2018/848 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) az ökológiai előállítású anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszerek, valamint az ökológiai előállítású, feldolgozott gabonaalapú élelmiszerek és bébiételek esetében lehetővé fogja tenni az ásványi anyagok (köztük nyomelemek), vitaminok, aminosavak és mikrotápanyagok használatát, feltéve, hogy azok használatát a vonatkozó uniós jogszabályok engedélyezik. Annak érdekében, hogy elkerülhető legyen az ezen anyagok csecsemők és kisgyermekek számára készült élelmiszerekben való felhasználását érintő jelenlegi és jövőbeli értelmezése közötti eltérés, valamint biztosítható legyen a leendő ökológiai jogszabályokkal való összhang, helyénvaló engedélyezni ezeknek a csecsemők és kisgyermekek számára készült ökológiai bébiételek előállításához való felhasználását.

                     (4)

                     A 889/2008/EK rendelet 42. cikke úgy rendelkezik, hogy amennyiben nem állnak rendelkezésre ökológiai tartású jércék, akkor nem ökológiai tartású, tojástermelési célú, legfeljebb 18 hetes jércék 2018. december 31-ig bizonyos feltételek mellett bevihetők az ökológiai állattartási termelőegységbe.

                     (5)

                     Az uniós piacon nem áll rendelkezésre a tojótyúk-tartó gazdálkodók igényeit kielégítő minőségű és mennyiségű ökológiai tartású, tojástermelési célú jérce. Annak érdekében, hogy több idő álljon rendelkezésre az ökológiai tartású, tojástermelési célú jércék tenyésztésére és az ökológiai tartású jércék tenyésztésére vonatkozó részletes szabályok megállapítására, a nem ökológiai tartású, tojástermelési célú, legfeljebb 18 hetes jércékre vonatkozó kivételes termelési szabályok alkalmazásának időtartamát 2020. december 31-ig meg kell hosszabbítani.

                     (6)

                     A 889/2008/EK rendelet 43. cikke értelmében a 2018. naptári évben a nem ökológiai fehérjetakarmány 12 hónapos időszakra engedélyezett maximális aránya 5 %.

                     (7)

                     Az uniós piacon nem áll rendelkezésre elegendő minőségű és mennyiségű ökológiai fehérjetakarmány az ökológiai termelést folytató mezőgazdasági üzemekben nevelt sertés- és baromfifélék táplálkozási szükségleteinek kielégítésére. Az ökológiai fehérjenövény-termesztés még mindig nem képes lépést tartani a kereslettel. Ezért helyénvaló 2020. december 31-ig meghosszabbítani azt az időszakot, ameddig a sertés- és a baromfifajok esetében korlátozott mértékben engedélyezett a nem ökológiai fehérjetakarmány használata.

                     (8)

                     A 834/2007/EK rendelet 30. cikkének (2) bekezdése rendelkezik a termékek ökológiai minősítését befolyásoló szabálytalanságokkal vagy jogsértésekkel kapcsolatos tájékoztatásról. A tapasztalatok azt mutatják, hogy javítani kell az információk közlésére szolgáló jelenlegi eszközöket azon esetek tekintetében, amikor a tagállamok az ugyanazon tagállamból származó termékek tekintetében szabálytalanságot vagy jogsértést tárnak fel. A hatékonyság és eredményesség fokozása érdekében az ilyen információközlést a 889/2008/EK rendelet 94. cikke (1) bekezdésében említett rendszeren keresztül kell lefolytatni.

                     (9)

                     A 834/2007/EK rendelet 16. cikkének (3) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően egyes anyagokkal kapcsolatban engedélyezés, valamint a 889/2008/EK rendelet I., II. és VIIIa. mellékletébe való felvétel céljából számos tagállam nyújtott be iratanyagokat a többi tagállam és a Bizottság számára. A biogazdálkodással kapcsolatos technikai tanácsadással foglalkozó szakértői csoport (a továbbiakban: EGTOP) és Bizottság megvizsgálta az említett iratanyagokat.

                     (10)

                     A tápanyag-utánpótlókra vonatkozó ajánlásaiban (5) az EGTOP többek között arra a következtetésre jutott, hogy a cukornád-alapú „cukorgyári mésziszap” és a „xilitol” anyagok megfelelnek az ökológiai termelés célkitűzéseinek és elveinek. Ezért ezeket az anyagokat fel kell venni a 889/2008/EK rendelet I. mellékletébe.

                     (11)

                     A növényvédő szerekre vonatkozó ajánlásaiban (6) az EGTOP többek között arra a következtetésre jutott, hogy az „Allium sativum (Fokhagymakivonat)”, a „COS-OGA”, a „Salix spp. Cortex (más néven fűzfakéreg-kivonat)” és a „nátrium-hidrogén-karbonát” anyagok megfelelnek az ökológiai termelés célkitűzéseinek és elveinek. Ezért ezeket az anyagokat fel kell venni a 889/2008/EK rendelet II. mellékletébe.

                     (12)

                     Az ökológiai termékekhez a gyártási folyamat bizonyos szakaszaiban felhasznált vagy hozzáadott, illetve a borágazatban (7) a 606/2009/EK bizottsági rendelet (8) I.A. mellékletének megfelelően egyes kezelési típusok esetében használt termékekre és anyagokra vonatkozó ajánlásaiban az EGTOP többek között arra a következtetésre jutott, hogy a derítéshez (a 606/2009/EK rendelet I.A. mellékletének 10. pontja) használt „burgonyafehérje”, „élesztőfehérje-kivonatok” és „Aspergillus niger gombából származó kitozán”, az adalékként hozzáadott (az említett melléklet 15. pontja) „inaktivált élesztő, élesztő- és élesztőhéj-autolizátumok”, valamint a használatra (az említett melléklet 6., 35. és 44. pontja) szánt „élesztő-mannoproteinek” és „Aspergillus niger gombából származó kitozán” megfelelnek az ökológiai termelés célkitűzéseinek és elveinek. Ezért ezeket az anyagokat fel kell venni a 889/2008/EK rendelet VIIIa. mellékletébe.

                     (13)

                     Az EGTOP a tisztító- és fertőtlenítőszerekre vonatkozó ajánlásaiban (9) többek között arra a következtetésre jutott, hogy a nátrium-hidroxidnak az ökológiai méhészethez is rendelkezésre kellene állnia.

                     (14)

                     A 889/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

                     (15)

                     Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az ökológiai termeléssel foglalkozó bizottság véleményével,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk
            A 889/2008/EK rendelet a következőképpen módosul:

                        1.

                        a 25. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

                           „(1)   A keretek, kaptárak és lépek tisztításához és fertőtlenítéséhez nátrium-hidroxid használható.
                           A kereteknek, kaptáraknak és lépeknek különösen a kártevők elleni védelme céljából kizárólag a rágcsálóirtók (csak csapdákban történő) használata és a II. mellékletben felsorolt termékek használata engedélyezett.”;

                        2.

                        a 25 l. cikk (3) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

                                    „b)

                                    a XIIIa. melléklet 7. szakaszában említett ostoros garnélák és édesvízi garnélarák (Macrobrachum spp.) takarmányadagja legfeljebb 25 %, fenntartható halászatból származó hallisztet és legfeljebb 10 %, fenntartható halászatból származó halolajat tartalmazhat. Az ostoros garnélák és édesvízi garnélarák megfelelő mennyiségű táplálékkal való ellátásának biztosítása érdekében étrendjük kiegészíthető ökológiai koleszterinnel. Amennyiben nem áll rendelkezésre ökológiai forrásból származó koleszterin, úgy gyapjúból, külső vázas ehető vízi gerinctelenekből vagy más forrásból kivont, nem ökológiai forrásból származó koleszterin is használható. Az étrendjük koleszterinnel történő kiegészítésére vonatkozó lehetőség a nyújtás szakaszában, és az ivadéknevelőkben, illetve keltetőkben töltött korai életszakaszokban egyaránt alkalmazható.”;

                        3.

                        a 27. cikk (1) bekezdésének f) pontja helyébe a következő szöveg lép:

                                    „f)

                                    ásványi anyagok (köztük nyomelemek), vitaminok, aminosavak és mikroelemek, feltéve, hogy:

                                                i.

                                                normál fogyasztásra szánt élelmiszerben való felhasználásuk »jogilag közvetlenül elő van írva« abban az értelemben, hogy azt az uniós jog vagy az uniós joggal összeegyeztethető nemzeti jog rendelkezései közvetlenül előírják, és ennek következményeként az élelmiszer egyáltalán nem hozható forgalomba normál fogyasztás céljára, ha nem tartalmazza az említett ásványi anyagokat, vitaminokat, aminosavakat vagy mikrotápanyagokat; vagy

                                                ii.

                                                olyan élelmiszer esetében, amely az egészséggel vagy a táplálkozással, illetve valamely fogyasztói csoport egyedi szükségleteivel kapcsolatos sajátos jellemzői vagy hatása miatt kerül forgalomba hozatalra:

                                                            —

                                                            a 609/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) 1. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában említett termékekben való felhasználásukat az említett rendelet és a rendelet 11. cikke (1) bekezdése alapján elfogadott jogi aktusok engedélyezik,

                                                            —

                                                            a 2006/125/EK bizottsági irányelv (*2) által szabályozott termékekben való felhasználásukat az említett irányelv engedélyezi, vagy

                                                            —

                                                            a 2006/141/EK bizottsági irányelv (*3) által szabályozott termékekben való felhasználásukat az említett irányelv engedélyezi.

                           (*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 609/2013/EU rendelete (2013. június 12.) a csecsemők és kisgyermekek számára készült, a speciális gyógyászati célra szánt, valamint a testtömeg-szabályozás céljára szolgáló, teljes napi étrendet helyettesítő élelmiszerekről, továbbá a 92/52/EGK tanácsi irányelv, a 96/8/EK, az 1999/21/EK, a 2006/125/EK és a 2006/141/EK bizottsági irányelv, a 2009/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 41/2009/EK és a 953/2009/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 181., 2013.6.29., 35. o.)."

                           (*2)  A Bizottság 2006/125/EK irányelve (2006. december 5.) a csecsemők és a kisgyermekek számára készült feldolgozott gabonaalapú élelmiszerekről és bébiételekről (HL L 339., 2006.12.6., 16. o.)."

                           (*3)  A Bizottság 2006/141/EK irányelve (2006. december 22.) az anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszerekről, valamint az 1999/21/EK irányelv módosításáról (HL L 401., 2006.12.30., 1. o.).”;"

                        4.

                        a 42. cikk b) pontjában a „2018. december 31-ig” időpont helyébe a „2020. december 31-ig” időpont lép”;

                        5.

                        a 43. cikk második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
                        „Az említett fajok vonatkozásában a nem ökológiai fehérjetakarmány 12 hónapos időszakra engedélyezett maximális aránya a 2018., a 2019. és a 2020. naptári évben 5 %.”;

                        6.

                        a 92a. cikk a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:

                           „(1a)   Amennyiben egy tagállam e rendelet alkalmazása tekintetében szabálytalanságot vagy jogsértést fedez fel az adott tagállamból származó és a 834/2007/EK rendelet IV. címe, illetve e rendelet III. címe vagy e rendelet XI. melléklete szerinti jelöléssel ellátott termék kapcsán, és a szabálytalanság vagy jogsértés egy vagy több másik tagállam számára is következményekkel jár, akkor az e rendelet 94. cikkének (1) bekezdésében említett rendszeren keresztül haladéktalanul értesíti az érintett tagállamot vagy tagállamokat, a többi tagállamot, valamint a Bizottságot.”;

                        7.

                        az I. melléklet helyébe e rendelet I. mellékletének szövege lép;

                        8.

                        a II. melléklet helyébe e rendelet II. mellékletének szövege lép;

                        9.

                        a VIIIa. melléklet helyébe e rendelet III. mellékletének szövege lép.

            2. cikk
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2018. október 22-én.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  HL L 189., 2007.7.20., 1. o.

            (2)  A Bizottság 889/2008/EK rendelete (2008. szeptember 5.) az ökológiai termelés, a címkézés és az ellenőrzés tekintetében az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről szóló 834/2007/EK rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról (HL L 250., 2008.9.18., 1. o.).

            (3)  Az EUB C-137/13. sz. ügyben 2015. november 5-én hozott ítélete, ECLI:EU:C:2014:2335.

            (4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/848 rendelete (2018. május 30.) az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek jelöléséről, valamint a 834/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 150., 2018.6.14., 1. o.).

            (5)  Végleges jelentés a tápanyag-utánpótlókról (II) https://ec.europa.eu/agriculture/organic/eu-policy/expert-advice/documents/final-reports_hu.

            (6)  Végleges jelentés a növényvédő szerekről (III) https://ec.europa.eu/agriculture/organic/eu-policy/expert-advice/documents/final-reports_hu.

            (7)  Végleges jelentés a borról https://ec.europa.eu/agriculture/organic/eu-policy/expert-advice/documents/final-reports_hu.

            (8)  A Bizottság 606/2009/EK rendelete (2009. július 10.) a 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a szőlőből készült termékek kategóriái, a borászati eljárások és az azokhoz kapcsolódó korlátozások tekintetében történő végrehajtására vonatkozó egyes szabályok megállapításáról (HL L 193., 2009.7.24., 1. o.).

            (9)  Végleges jelentés a tisztításáról és a fertőtlenítésről https://ec.europa.eu/agriculture/organic/sites/orgfarming/files/docs/body/final_report_egtop_on_cleaning_disinfection_en.pdf

            I. MELLÉKLET
            „

                     I. MELLÉKLET

                        A 3. cikk (1) bekezdésében és a 6d. cikk (2) bekezdésében említett tápanyagutánpótlók, talajjavítók és tápanyagok

                        Megjegyzés:

                                 A

                                 :

                                 A 2092/91/EGK rendelet engedélyezte, és a 834/2007/EK rendelet 16. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján továbbra is alkalmazható.

                                 B

                                 :

                                 A 834/2007/EK rendelet engedélyezte.

                                 Engedély

                                 Megnevezés
                                 Összetett termékek, illetve kizárólag az alábbiakban felsorolt anyagokat tartalmazó termékek:

                                 Leírás, az összetételre vonatkozó követelmények, felhasználási feltételek

                                 A

                                 Istállótrágya

                                 Állati ürülékek és növényi anyagok (alomanyag) keverékéből álló termék.
                                 Iparszerű gazdálkodásból nem származhat

                                 A

                                 Szárított istállótrágya, szárított baromfitrágya

                                 Iparszerű gazdálkodásból nem származhat

                                 A

                                 Komposztált állati ürülék, ideértve a baromfitrágyát és a komposztált istállótrágyát is

                                 Iparszerű gazdálkodásból nem származhat

                                 A

                                 Folyékony állati ürülék

                                 Ellenőrzött erjesztés és/vagy megfelelő hígítás utáni használat
                                 Iparszerű gazdálkodásból nem származhat

                                 B

                                 Háztartási hulladék komposztált vagy fermentált keveréke

                                 Komposztált vagy biogáztermelés céljából anaerob erjesztéssel kezelt, külön gyűjtött háztartási hulladékból nyert termék.
                                 Csak növényi és állati eredetű háztartási hulladék.
                                 Kizárólag akkor, ha a tagállam által elismert, zárt és ellenőrzött gyűjtőrendszerben készült.
                                 Maximális koncentráció mg/kg szárazanyagban kifejezve:
                                 kadmium: 0,7; réz: 70; nikkel: 25; ólom: 45; cink: 200; higany: 0,4; króm (összesen): 70; króm (VI): nem kimutatható

                                 A

                                 Tőzeg

                                 Kizárólag kertészeti felhasználásra (kiskerti/kertészeti termesztés, virágtermesztés, faiskola, palántanevelés)

                                 A

                                 Gombakomposzt

                                 A termesztőközeg csak az e mellékletben szereplő anyagokat tartalmazhatja

                                 A

                                 Gilisztaürülék (gilisztahumusz) és rovarürülék

                                 A

                                 Guanó

                                 A

                                 Növényi anyagok komposztált vagy fermentált keveréke

                                 Komposztált vagy biogáztermelés céljából anaerob erjesztéssel kezelt, növényi anyagok keverékéből nyert termék

                                 B

                                 Az e mellékletben felsorolt növényi vagy állati eredetű anyagokkal együtt feldolgozott állati melléktermékeket tartalmazó biogázüzemi fermentációs maradék

                                 A 3. kategóriába tartozó állati melléktermékek (ideértve a vadon élő állatok melléktermékeit) és a 2. kategóriába tartozó emésztőtraktus-tartalom nem származhatnak iparszerű gazdálkodásból (a 2. és a 3. kategória az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) meghatározása szerint értendő).
                                 Az eljárásoknak meg kell felelniük a 142/2011/EU bizottsági rendeletnek (2).
                                 A növény ehető részén nem alkalmazható

                                 B

                                 A következő állati eredetű termékek és melléktermékek:

                                             Vérliszt

                                             Pataliszt

                                             Szaruliszt

                                             Csontliszt vagy zselatinmentes csontliszt

                                             Halliszt

                                             Húsliszt

                                             Tollból, szőrből és »chiquette«-ből készült liszt

                                             Gyapjú

                                             Szőrme/irha (1)

                                             Szőr

                                             Tejtermékek

                                             Hidrolizált fehérjék (2)

                                             (1)

                                             Maximális koncentráció a szárazanyagban, mg/kg-ban kifejezve: króm (VI): nem kimutatható

                                             (2)

                                             A növény ehető részén nem alkalmazható

                                 A

                                 Trágyázó szerként használt növényi eredetű termékek és melléktermékek

                                 Például: olajosmag-pogácsa őrleménye, kakaóhéj, malátacsíra

                                 B

                                 Növényi eredetű hidrolizált fehérjék

                                 A

                                 Algák és algából készült termékek

                                 Amennyiben közvetlenül a következő eljárásokkal nyerték őket:

                                             i.

                                             fizikai eljárás, beleértve a szárítást, a fagyasztást és az őrlést;

                                             ii.

                                             vízzel, savas és/vagy lúgos vizes oldattal végzett extrakció;

                                             iii.

                                             erjesztés

                                 A

                                 Fűrészpor és faforgács

                                 Kivágás után vegyileg nem kezelt fa

                                 A

                                 Fakéregkomposzt

                                 Kivágás után vegyileg nem kezelt fa

                                 A

                                 Fahamu

                                 Kivágás után vegyileg nem kezelt fából

                                 A

                                 Lágy, őrölt ásványi foszfát

                                 A műtrágyákról szóló 2003/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. melléklete A.2. részének 7. pontjában (3) szereplő termék
                                 Kadmiumtartalma nem haladja meg a 90 mg/kg P205-ot

                                 A

                                 Alumínium-kalcium-foszfát

                                 A 2003/2003 rendelet I. melléklete A.2. részének 6. pontjában megadott termék
                                 Kadmiumtartalma nem haladja meg a 90 mg/kg P205-ot
                                 Csak lúgos talajok esetében használható (pH > 7,5)

                                 A

                                 Bázikus salak

                                 A 2003/2003 rendelet I. melléklete A.2. részének 1. pontjában megadott termékek

                                 A

                                 Nyers kálisó vagy kainit

                                 A 2003/2003 rendelet I. melléklete A.3. részének 1. pontjában megadott termékek

                                 A

                                 Káliumszulfát, amely magnéziumsót is tartalmazhat

                                 Nyers kálisóból fizikai extrakcióval nyert termék, amely magnéziumsókat is tartalmazhat

                                 A

                                 Cefre és cefrekivonat

                                 Ammóniumcefre kizárva

                                 A

                                 Kalcium-karbonát
                                 (kréta, márga, őrölt mészkő, Breton javító (maërl), foszfátkréta)

                                 Csak természetes eredetű

                                 A

                                 Magnézium- és kalcium-karbonát

                                 Csak természetes eredetű
                                 például magnéziummész, őrölt magnézium, mészkő

                                 A

                                 Magnézium-szulfát (például kiezerit)

                                 Csak természetes eredetű

                                 A

                                 Kalcium-klorid-oldat

                                 Almafa levélzetének a kalciumhiány megállapítását követő kezelése

                                 A

                                 Kalcium-szulfát (gipsz)

                                 A 2003/2003 rendelet I. melléklete D. részének 1. pontjában megadott termékek
                                 Csak természetes eredetű

                                 A, B

                                 Cukorgyári mésziszap

                                 Cukorrépából és cukornádból történő cukorgyártás mellékterméke

                                 A

                                 Vákuumsó-termelésből származó mésziszap

                                 A hegyekben található sós vízből kinyert vákuumsó-termelés mellékterméke

                                 A

                                 Elemi kén

                                 A 2003/2003 rendelet I. melléklete D.3. részében megadott termékek

                                 A

                                 Nyomelemek

                                 A 2003/2003 rendelet I. melléklete E. részében felsorolt szervetlen mikrotápanyagok

                                 A

                                 Nátrium-klorid

                                 Csak kősó

                                 A

                                 Kőzetliszt és agyagok

                                 B

                                 Leonardit (magas huminsavtartalmú nyers, szerves üledék)

                                 Kizárólag akkor, ha bányászat melléktermékeként nyerték

                                 B

                                 Xilitol

                                 Kizárólag akkor, ha bányászat melléktermékeként nyerték (pl. barnaszénbányászat mellékterméke)

                                 B

                                 Kitin (rákfélék héjából nyert poliszacharid)

                                 Kizárólag akkor, ha a 2371/2002/EK tanácsi rendelet (4) 3. cikkének e) pontja szerinti fenntartható halászatból vagy ökológiai akvakultúrából nyerték

                                 B

                                 Oxigénhiányos környezetben keletkezett édesvízi szerves üledék
                                 (pl. szapropél)

                                 Kizárólag édesvíz-gazdálkodás melléktermékeként kapott vagy korábbi édesvízi területekről nyert szerves üledékek
                                 Adott esetben az anyag extrakciójának úgy kell történnie, hogy az a lehető legkisebb hatást gyakorolja a vízi környezetre
                                 Kizárólag peszticidek, tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok és benzinszerű anyagok által okozott szennyeződésektől mentes forrásból származó üledékek
                                 Maximális koncentráció mg/kg szárazanyagban kifejezve:
                                 kadmium: 0,7; réz: 70; nikkel: 25; ólom: 45; cink: 200; higany: 0,4; króm (összesen): 70; króm (VI): nem kimutatható

               ”

               (1)  Az Európai Parlament és a Tanács 1069/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról és az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (állati melléktermékekre vonatkozó rendelet) (HL L 300., 2009.11.14., 1. o.).

               (2)  A Bizottság 142/2011/EU rendelete (2011. február 25.) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról szóló 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról, valamint a 97/78/EK tanácsi irányelvnek az egyes minták és tételek határon történő állat-egészségügyi ellenőrzése alóli, az irányelv szerinti mentesítése tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 54., 2011.2.26., 1. o.).

               (3)  HL L 304., 2003.11.21., 1. o.

               (4)  A Tanács 2371/2002/EK rendelete (2002. december 20.) a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról (HL L 358., 2002.12.31., 59. o.).

            II. MELLÉKLET
            „

                     II. MELLÉKLET

                        Az 5. cikk (1) bekezdésében említett növényvédő szerek

                     A mellékletben felsorolt összes anyagnak meg kell felelnie legalább az 540/2011/EU végrehajtási rendelet (1) mellékletében meghatározott felhasználási feltételeknek. Az ökológiai termelésben történő használatra vonatkozóan meghatározott szigorúbb felhasználási feltételeket az egyes táblázatok második oszlopa tartalmazza.
                     1.   Növényi vagy állati eredetű anyagok

                                 Megnevezés

                                 Leírás, az összetételre vonatkozó követelmények, felhasználási feltételek

                                 Allium sativum (Fokhagymakivonat)

                                    Azadirachta indica fából (miatyánkcserje, olvasószemfa) kivont azadirachtin

                                 Egyszerű anyagok (beleértve a következőket:. Lecitinek, szacharóz, fruktóz, ecet, tejsavó, kitozán-hidroklorid (2), valamint Equisetum arvense stb.)

                                 Csak azok, az 1107/2009/EK rendelet (3) 23. cikkében meghatározott egyszerű anyagok, amelyek az »élelmiszer« 178/2002/EK rendelet 2. cikke szerinti meghatározásának hatálya alá tartoznak, és növényi vagy állati eredetűek.
                                 Gyomirtó szerként nem használható, hanem kizárólag kártevők és betegségek elleni védekezéshez alkalmazható szerek

                                 Méhviasz

                                 Kizárólag a metszés során, sebkezelő anyagként

                                 COS-OGA

                                 Hidrolizált fehérjék, kivéve a zselatint

                                 Laminarin

                                 A moszatot vagy ökológiai termesztéssel kell előállítani a 6d. cikknek megfelelően, vagy fenntartható módon kell betakarítani a 6c. cikknek megfelelően.

                                 Feromonok

                                 Csak csapdákban és adagolókban.

                                 Növényi olajak

                                 A gyomirtó szeren kívül minden felhasználás engedélyezett.

                                    Chrysanthemum cinerariaefoliumból kivont piretrinek

                                 Piretroidok (kizárólag deltametrin vagy lambda-cihalotrin)

                                 Csak megfelelő attraktánsokkal ellátott csapdákban; kizárólag Batrocera oleae és Ceratitis capitata (Wied.) ellen.

                                    Quassia amara növényből kivont kvasszia

                                 Csak rovarölő szerként, riasztószerként.

                                 Állati vagy növényi eredetű szagriasztók/birkafaggyú

                                 Kizárólag a növény nem ehető részén és olyan helyen, ahol a növényi anyagot nem nyelik le juhok vagy kecskék

                                    Salix spp. Cortex (más néven fűzfakéreg-kivonat)

                           2.   Mikroorganizmusok vagy mikoroorganizmusok által előállított anyagok

                                 Megnevezés

                                 Leírás, az összetételre vonatkozó követelmények, felhasználási feltételek

                                 Mikroorganizmusok

                                 Nem GMO-eredetű.

                                 Spinozad

                           3.   Az 1. és 2. szakaszban említettektől eltérő anyagok

                                 Megnevezés

                                 Leírás, az összetételre vonatkozó követelmények, felhasználási feltételek vagy korlátozások

                                 Alumínium-szilikát (kaolin)

                                 Kalcium-hidroxid

                                 Gombaölő szerként való felhasználásra csak gyümölcsfák esetében, beleértve a faiskolákat, a Nectria galligena elleni védekezésre.

                                 Szén-dioxid

                                 Rézvegyületek a következő formákban: réz-hidroxid, réz-oxiklorid, rézoxid, bordeaux-i keverék és tribázikus rézszulfát

                                 Évente maximum 6 kg réz hektáronként.
                                 Évelő növények esetében a tagállamok – az előző bekezdés alóli eltéréssel – rendelkezhetnek úgy, hogy a réz tekintetében megállapított 6 kg-os határérték meghaladható egy adott évben, feltéve, hogy a szóban forgó évből és az azt megelőző négy évből álló ötéves időszakban az átlagos tényleges mennyiség nem haladja meg a 6 kg-ot.

                                 Diammónium-foszfát

                                 Kizárólag attraktánsokkal ellátott csapdákban

                                 Etilén

                                 Kizárólag növényfejlődés-szabályozó szerként történő beltéri használata engedélyezhető. Csak hivatásos felhasználók használhatják.

                                 Zsírsavak

                                 A gyomirtó szerként történő felhasználáson kívül minden felhasználás engedélyezett.

                                 Vas-foszfát (vas(III)-ortofoszfát)

                                 Termesztett növények között talajfelszínre szórandó készítmények

                                 Kovaföld (diatomaföld)

                                 Mészkénlé (kalcium-poliszulfid)

                                 Paraffinolaj

                                 Kálium- és nátrium-hidrogén-karbonát (más néven kálium-/nátrium-bikarbonát)

                                 Kvarchomok

                                 Kén

               ”

               (1)  A Bizottság 540/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 25.) az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 153., 2011.6.11., 1. o.).

               (2)  Fenntartható halászatból vagy ökológiai akvakultúrából származó.

               (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról (HL L 309., 2009.11.24., 1. o.).

            III. MELLÉKLET
            „

                     VIIIa. MELLÉKLET

                        A 29c. cikkben említett termékek és anyagok, amelyek használata vagy hozzáadása a borágazati ökológiai termékekben engedélyezett

                                 A 606/2009/EK rendelet I.A. melléklete szerinti kezelési típusok

                                 Termék vagy anyag megnevezése

                                 Az 1234/2007/EK rendeletben és a 606/2009/EK rendeletben meghatározott határértékeknek és feltételeknek megfelelő különleges körülmények, korlátozások

                                 1. pont: Levegőztetés vagy gáz-halmazállapotú oxigén hozzáadására való használat

                                             —

                                             Levegő

                                             —

                                             Gáz-halmazállapotú oxigén

                                 3. pont: Centrifugálás és szűrés

                                             —

                                             Perlit

                                             —

                                             Cellulóz

                                             —

                                             Kovaföld

                                 Kizárólag semleges szűrőközegként

                                 4. pont: Semleges atmoszféra létrehozása és a termék levegőtől védett kezelése érdekében való használat

                                             —

                                             Nitrogén

                                             —

                                             Szén-dioxid

                                             —

                                             Argon

                                 5., 15. és 21. pont: Használat

                                             —

                                             Élesztők (1)

                                 6. pont: Használat

                                             —

                                             Diammónium-foszfát

                                             —

                                             Tiamin-hidroklorid

                                             —

                                             Inaktivált élesztő, élesztő- és élesztőhéj-autolizátumok

                                 7. pont: Használat

                                             —

                                             Kén-dioxid

                                             —

                                             Kálium-biszulfit vagy kálium-metabiszulfit

                                             a)

                                             A maximális kén-dioxid-tartalom nem haladhatja meg a 100 milligramm/litert a 606/2009/EK rendelet I.B. melléklete A. részének 1.a) pontjában említett és 2 gramm/liternél alacsonyabb maradékcukor-tartalmú vörösborok esetében;

                                             b)

                                             A maximális kén-dioxid-tartalom nem haladhatja meg a 150 milligramm/litert a 606/2009/EK rendelet I.B. melléklete A. részének 1.b) pontjában említett és 2 gramm/liternél alacsonyabb maradékcukor-tartalmú fehérborok és rozék esetében;

                                             c)

                                             A 2010. augusztus 1-jén a 606/2009/EK rendelet I.B. mellékletének megfelelően alkalmazott maximális kén-dioxid-tartalom minden egyéb bor esetében 30 milligram/literrel csökken.

                                 9. pont: Használat

                                             —

                                             Borászati használatra szánt aktív szén

                                 10. pont: Derítés

                                             —

                                             Étkezési zselatin (2)

                                             —

                                             Növényi eredetű (búzából vagy borsóból származó) fehérjék (2)

                                             —

                                             Vizahólyag (2)

                                             —

                                             Tojásfehérje albumin (2)

                                             —

                                             Tanninok (2)

                                             —

                                             Burgonyafehérje (2)

                                             —

                                             Élesztőfehérje-kivonatok (2)

                                             —

                                             Kazein

                                             —

                                                Aspergillus niger gombából származó kitozán

                                             —

                                             Kálium-kazeinát

                                             —

                                             Szilícium-dioxid

                                             —

                                             Bentonit

                                             —

                                             Pektinbontó enzimek

                                 12. pont: Savtartalom növelése

                                             —

                                             Tejsav

                                             —

                                             L(+)-borkősav

                                 13. pont: Savtompítás

                                             —

                                             L(+)-borkősav

                                             —

                                             Kalcium-karbonát

                                             —

                                             Semleges kálium-tartarát

                                             —

                                             Kálium-bikarbonát

                                 14. pont: Adalék

                                             —

                                             Aleppo fenyő gyantája

                                 17. pont: Használat

                                             —

                                             Tejsavbaktériumok

                                 19. pont: Adalék

                                             —

                                             L-aszkorbinsav

                                 22. pont: Buborékoltatásra

                                             —

                                             Nitrogén

                                 23. pont: Adalék

                                             —

                                             Szén-dioxid

                                 24. pont: A bor stabilizálását szolgáló adalék

                                             —

                                             Citromsav

                                 25. pont: Adalék

                                             —

                                             Tanninok (2)

                                 27. pont: Adalék

                                             —

                                             Metaborkősav

                                 28. pont: Használat

                                             —

                                             Akácmézga (2) (= gumiarábikum)

                                 30. pont: Használat

                                             —

                                             Kálium-bitartarát

                                 31. pont: Használat

                                             —

                                             Réz-citrát

                                 31. pont: Használat

                                             —

                                             Réz-szulfát

                                 35. pont: Használat

                                             —

                                             Mannoprotein alapú élesztő

                                 38. pont: Használat

                                             —

                                             Tölgyfadarabok

                                 39. pont: Használat

                                             —

                                             Kálium-alginát

                                 44. pont: Használat

                                             —

                                                Aspergillus niger gombából származó kitozán

                                 51. pont: Használat

                                             —

                                             Inaktivált élesztő

                                 A 606/2009/EK rendelet III. mellékletének A.2. b) pontja szerinti kezelési típusok

                                             —

                                             Kalcium-szulfát

                                 Csak a »vino generoso« vagy »vino generoso de licor« esetében

               ”

               (1)  Az egyes élesztőtörzsek használata esetén: amennyiben rendelkezésre áll ilyen anyag, ökológiai nyersanyagból előállítva.

               (2)  Ökológiai nyersanyagból előállítva, amennyiben rendelkezésre áll ilyen nyersanyag.


title: A Bizottság (EU) 2018/1585 végrehajtási rendelete (2018. október 22.) az 1967/2006/EK tanácsi rendelettől a horvát felségvizeken folytatott halászatban alkalmazott erszényes kerítőhálók használatának parttól számított legkisebb távolsága és legkisebb mélysége tekintetében történő eltérésről

text:
                  23.10.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 264/13

         A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1585 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2018. október 22.)
         az 1967/2006/EK tanácsi rendelettől a horvát felségvizeken folytatott halászatban alkalmazott erszényes kerítőhálók használatának parttól számított legkisebb távolsága és legkisebb mélysége tekintetében történő eltérésről
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel a földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről szóló, 2006. december 21-i 1967/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (5) bekezdésére,
         mivel:

                     (1)

                     Az 1967/2006/EK rendelet 13. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy tilos erszényes kerítőhálót használni a parttól számított 300 méter távolságon vagy az 50 m-es izobáton belül, ahol ez a mélység a parttól számított kisebb távolságon belül érhető el.

                     (2)

                     A Bizottság valamely tagállam kérésére lehetővé teheti az 1967/2006/EK rendelet 13. cikkének (3) bekezdésétől való eltérést, feltéve, hogy teljesülnek a 13. cikk (5) és (9) bekezdésében meghatározott feltételek.

                     (3)

                     2016. június 20-án kérelem érkezett a Bizottsághoz, amelyben Horvátország eltérést kérelmezett az említett rendelet 13. cikke (3) bekezdésétől a tengeripér-félék (Mugilidae) hagyományos „ciplarica” erszényes kerítőhálóval, a bonitó (Sarda sarda), a tonmakréla (Auxis rochei), a kis tonhal (Euthynnus alletteratus) és a sárgafarkú fattyúmakréla (Seriola dumerili) hagyományos „palamidara” erszényes kerítőhálóval, a kalászhal (Atherina boyeri) hagyományos „oližnica” erszényes kerítőhálóval, valamint a tűcsőrű csuka (Belone belone) hagyományos „igličara” erszényes kerítőhálóval a horvát felségvizeken folytatott halászata tekintetében.

                     (4)

                     A kérelem Horvátország által már engedélyezett halászati tevékenységeket érint, és olyan hajókra és halászati felszerelésekre vonatkozik, amelyekkel több mint öt éve folytatnak igazoltan ilyen halászatot, és amelyekkel a Horvátország által az 1967/2006/EK rendelet 19. cikkének (2) bekezdésének megfelelően miniszteri rendelettel (2)2018. március 30-án végrehajtott halászati irányítási terv (a továbbiakban: horvát irányítási terv) keretében végeznek tevékenységet.

                     (5)

                     A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) 2016 áprilisában, 2016 júliusában, 2016 októberében és 2017 márciusában értékelte a Horvátország által kérelmezett eltérést és a vonatkozó irányítási tervet. A HTMGB felhívta a figyelmet arra, hogy pontosításra van szükség az alkalmazott halászfelszerelések, a járulékos fogások, a tevékenységek felügyelete és a tudományos adatok tekintetében. Horvátország a Bizottság rendelkezésére bocsátotta a megfelelő pontosító információkat, és megfelelően átdolgozta irányítási tervét: további intézkedéseket vezetett be az ellenőrzés, a flottagazdálkodás, az adatgyűjtés és a tevékenységek felügyelete tekintetében.

                     (6)

                     A Horvátország által kért eltérés megfelel az 1967/2006/EK rendelet 13. cikkének (5) és (9) bekezdésében meghatározott feltételeknek.

                     (7)

                     Horvátországot egyedi földrajzi adottságok jellemzik egyrészt sajátos morfológiai szerkezete (hosszú partvonal mentén elterülő számos sziget), másrészt a célfajok elterjedési területe miatt (e fajok ugyanis kizárólag meghatározott helyszíneken és a part menti területek 50 méternél sekélyebb vizeiben fordulnak elő). A halászterületek ezért korlátozott kiterjedésűek.

                     (8)

                     A halászat nem folytatható más eszközökkel, mivel csak az erszényes kerítőhálók rendelkeznek az ilyen fajta halászat végzéséhez szükséges műszaki jellemzőkkel.

                     (9)

                     Ezenkívül a halászat nem gyakorol jelentős hatást a tengeri környezetre, mivel az erszényes kerítőhálók igen szelektív halászeszközök, nem érintkeznek a tengerfenékkel és nem használhatók a Posidonia oceanica fűágyakkal borított tengerfenéki területek felett.

                     (10)

                     A kérelem 52 hajóra vonatkozik. Tehát az erszényes kerítőhálós hajóflotta tevékenységi területének nagy kiterjedéséhez képest a Horvátország által kért eltérés csak korlátozott számú hajót érint: ez a teljes horvát halászflotta kevesebb mint 1 %-át teszi ki, a hajók összesített bruttó tonnatartalma pedig 16 825,84 BT.

                     (11)

                     Az említett hajók szerepelnek az 1967/2006/EK rendelet 13. cikke (9) bekezdésének megfelelően a Bizottsághoz eljuttatott jegyzékben.

                     (12)

                     A horvát irányítási terv tartalmazza az érintett halászati tevékenységekkel kapcsolatos valamennyi lényeges fogalommeghatározást, és biztosítja, hogy a halászati erőkifejtés az 1967/2006/EK rendelet 13. cikke (9) bekezdésének megfelelően ne fokozódjon tovább, mivel halászati engedélyt csak az említett 52 hajó kaphat, amelyek számára Horvátország engedélyezte a halászatot. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a horvát irányítási tervnek és miniszteri rendeletnek megfelelően az „oližnica” erszényes kerítőháló használata kizárólag a Lako-fok és a Crna Punta-fok között található halászterületeken, valamint az „E4” és „F2” halászati alzónákban engedélyezett, míg a halászterületek a hagyományos erszényes kerítőhálók („ciplarica”, „palamidara”, „igličara” és „oližnica”) esetében nem terjednek ki a nemzeti parkokként és különleges élőhelyekként besorolt területekre, amelyeken szigorúan tilos a halászat, mint például a Sveti Petar-foktól délkeletre fekvő terület esetében.

                     (13)

                     Az érintett halászati tevékenységek megfelelnek az 1967/2006/EK rendelet 4. cikkében előírt követelménynek, amely tiltja az ilyen élőhelyek felett folytatott halászatot. A kerítőhálókat a vízoszlopban vontatják, így azok nem érintkeznek a tengerfenékkel.

                     (14)

                     Az 1967/2006/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének h) pontjában foglalt követelmény nem alkalmazandó, mivel vonóhálós hajókra vonatkozik.

                     (15)

                     Az 1967/2006/EK rendelet 9. cikkének (3) bekezdésében a legkisebb szembőségre vonatkozóan meghatározott követelmények kapcsán a Bizottság megjegyzi, hogy az említett rendelet 9. cikke (7) bekezdésének megfelelően ilyen eltérés az erszényes kerítőhálók esetében nem lehetséges. A Bizottság megjegyzi, hogy az említett előírásoktól való eltérést Horvátország az irányítási tervében nem engedélyezte.

                     (16)

                     A szóban forgó halászati tevékenység a parttól igen kis távolságra zajlik, ezért nem zavarja más hajók tevékenységét.

                     (17)

                     Az irányítási terv biztosítja, hogy az 1967/2006/EK rendelet III. mellékletében említett fajok fogásai a lehető legkisebbek legyenek, mivel a halászat a tengeripér-félékre (Mugilidae), a bonitóra (Sarda sarda), a tonmakrélára (Auxis rochei), a kis tonhalra (Euthynnus alletteratus), a sárgafarkú fattyúmakrélára (Seriola dumerili), a kalászhalra (Atherina boyeri) és a tűcsőrű csukára (Belone belone) irányul, amelyek nem szerepelnek az 1967/2006/EK rendelet III. mellékletében.

                     (18)

                     A halászati tevékenységek igen szelektívek és nem irányulnak lábasfejűekre.

                     (19)

                     A horvát irányítási terv rendelkezik a halászati tevékenységek felügyeletéről, így megfelel az 1224/2009/EK tanácsi rendelet (3) 14. cikkében foglalt feltételeknek.

                     (20)

                     A horvát irányítási terv az 1967/2006/EK rendelet 13. cikke (9) bekezdése harmadik albekezdésének megfelelően rendelkezik a halászati tevékenységek felügyeletéről.

                     (21)

                     A kérelmezett eltérést ezért engedélyezni kell.

                     (22)

                     Indokolt előírni, hogy Horvátország rendszeresen és a horvát irányítási tervben szereplő felügyeleti tervnek megfelelően jelentést tegyen a Bizottságnak.

                     (23)

                     Az eltérés korlátozott időbeli hatálya következtében lehetőség nyílik gyors korrekciós intézkedések alkalmazására abban az esetben, ha a Bizottságnak benyújtott jelentés szerint a kiaknázott állományok védettségi helyzete rossz, és egyben arra is, hogy egy későbbi, kiigazított irányítási terv szilárdabb tudományos alapokra épüljön.

                     (24)

                     Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság véleményével,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk
            Eltérés

               (1)   Az 1967/2006/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének első albekezdése nem alkalmazandó a horvát felségvizeken folytatott alábbi halászati tevékenységekre:

                           a)

                           a tengeripér-félék (Mugilidae) „ciplarica” erszényes kerítőhálóval folytatott halászata;

                           b)

                           a bonitó (Sarda sarda), a tonmakréla (Auxis rochei), a kis tonhal (Euthynnus alletteratus) és a sárgafarkú fattyúmakréla (Seriola dumerili) „palamidara” erszényes kerítőhálóval folytatott halászata;

                           c)

                           a kalászhal (Atherina boyeri) „oližnica” erszényes kerítőhálóval folytatott halászata; valamint

                           d)

                           a tűcsőrű csuka (Belone belone) „igličara” erszényes kerítőhálóval folytatott halászata.

               (2)   Az (1) bekezdésben említett erszényes kerítőhálókat azok a hajók alkalmazhatják, amelyek:

                           a)

                           a Horvátország által az 1967/2006/EK rendelet 19. cikkének megfelelően elfogadott irányítási tervben szereplő lajstromszámmal rendelkeznek;

                           b)

                           a szóban forgó halászatban már több mint öt éve igazoltan részt vesznek, és a jövőben nem növelik halászati erőkifejtésüket; valamint

                           c)

                           rendelkeznek halászati engedéllyel, és tevékenységüket a horvát irányítási terv keretében végzik.

            2. cikk
            Felügyeleti terv és jelentéstétel
            Horvátország e rendelet hatálybalépésétől számítva három éven belül jelentést nyújt be a Bizottságnak a horvát irányítási tervben előírt felügyeleti tervnek megfelelően.

            3. cikk
            Hatálybalépés
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
            Ezt a rendeletet 2018. október 26-tól2021. október 26-ig kell alkalmazni.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2018. október 22-én.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  HL L 36., 2007.2.8., 6. o.

            (2)  Pravilnik o obavljanju gospodarskog ribolova na moru okružujućim mrežama plivaricom palamidarom, plivaricom ciplaricom, plivaricom lokardarom, plivaricom igličarom i plivaricom oližnicom, Narodne Novine, OJ 30/2018, módosítva a következők által: Pravilnik o izmjenama Pravilnika o obavljanju gospodarskog ribolova na moru okružujućim mrežama plivaricom palamidarom, plivaricom ciplaricom, plivaricom lokardarom, plivaricom igličarom i plivaricom oližnicom, OJ 49/2018, valamint Pravilnik o izmjenama i dopuni Pravilnika o obavljanju gospodarskog ribolova na moru okružujućim mrežama plivaricom palamidarom, plivaricom ciplaricom, plivaricom lokardarom, plivaricom igličarom i plivaricom oližnicom, OJ 62/2018.

            (3)  A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).