title: A Bizottság (EU) 2015/1511 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 10.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               11.9.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 237/1

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1511 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. szeptember 10.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. szeptember 10-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET

         Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  MA

                  187,4

                  MK

                  48,7

                  XS

                  49,2

                  ZZ

                  95,1

                  0707 00 05

                  MK

                  76,3

                  TR

                  116,3

                  XS

                  42,0

                  ZZ

                  78,2

                  0709 93 10

                  TR

                  135,1

                  ZZ

                  135,1

                  0805 50 10

                  AR

                  149,4

                  BO

                  135,7

                  CL

                  106,0

                  UY

                  113,3

                  ZA

                  143,5

                  ZZ

                  129,6

                  0806 10 10

                  EG

                  178,6

                  TR

                  130,4

                  ZZ

                  154,5

                  0808 10 80

                  AR

                  121,5

                  BR

                  92,3

                  CL

                  146,0

                  NZ

                  147,8

                  US

                  168,8

                  ZA

                  122,0

                  ZZ

                  133,1

                  0808 30 90

                  AR

                  136,6

                  CL

                  100,0

                  TR

                  124,3

                  ZA

                  153,9

                  ZZ

                  128,7

                  0809 30 10, 0809 30 90

                  MK

                  79,0

                  TR

                  154,1

                  ZZ

                  116,6

                  0809 40 05

                  BA

                  51,4

                  MK

                  45,8

                  XS

                  61,9

                  ZZ

                  53,0

         (1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Bizottság (EU) 2015/1425 végrehajtási rendelete (2015. augusztus 24.) a Horvátország, Franciaország, Olaszország, Málta és Spanyolország lobogója alatt közlekedő vagy ott lajstromozott erszényes kerítőhálós hajók által az Atlanti-óceánon a nyugati hosszúság 45°-tól keletre és a Földközi-tengeren folytatott, kékúszójú tonhalra irányuló halászat tilalmáról

text:
               26.8.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 223/3

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1425 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. augusztus 24.)
   a Horvátország, Franciaország, Olaszország, Málta és Spanyolország lobogója alatt közlekedő vagy ott lajstromozott erszényes kerítőhálós hajók által az Atlanti-óceánon a nyugati hosszúság 45°-tól keletre és a Földközi-tengeren folytatott, kékúszójú tonhalra irányuló halászat tilalmáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az (EU) 2015/104 tanácsi rendelet (2) meghatározza az európai uniós halászhajók és csapdák által az Atlanti-óceánon a nyugati hosszúság 45°-tól keletre és a Földközi-tengeren 2015-ben kifogható kékúszójútonhal-mennyiséget.

               (2)

               A 302/2009/EK tanácsi rendelet (3) előírja, hogy a tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot a 24 méternél hosszabb hajóik számára engedélyezett egyéni kvótákról. A 24 méternél rövidebb halászhajók és a csapdák esetében a tagállamok kötelesek értesíteni a Bizottságot legalább a termelői szervezeteknek vagy a hasonló halászeszközökkel halászó hajócsoportoknak kiosztott kvótáról.

               (3)

               A közös halászati politika egyik célja a halászati ágazat hosszú távú életképességének biztosítása az élő vízi erőforrásoknak az elővigyázatosság elve szerinti megközelítésen alapuló, fenntartható kiaknázása révén.

               (4)

               Az 1224/2009/EK tanácsi rendelet 36. cikkének (2) bekezdése értelmében amennyiben a Bizottság a tagállamok által szolgáltatott adatok vagy a birtokában lévő egyéb információk alapján megállapítja, hogy az Európai Unió, valamely tagállam vagy a tagállamok valamely csoportja rendelkezésére álló halászati lehetőségek egy vagy több halászeszköz vagy flotta tekintetében kimerültek, tájékoztatja erről az érintett tagállamo(ka)t, és az adott területre, halászeszközre, állományra, állománycsoportra vagy a konkrét halászati tevékenységekben érintett flottára vonatkozóan a halászati tevékenységeket megtiltja.

               (5)

               A Bizottság rendelkezésére álló adatok arra utalnak, hogy az Atlanti-óceánon a nyugati hosszúság 45°-tól keletre és a Földközi-tengeren a kékúszójú tonhal tekintetében a Horvátország, Franciaország, Olaszország, Málta és Spanyolország lobogója alatt közlekedő vagy ott lajstromozott erszényes kerítőhálós hajók számára megállapított halászati lehetőségek kimerültek.

               (6)

               2015. június 10-én és 24-én Horvátország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a 2015. évi kékúszójútonhal-halászatban részt vevő kilenc erszényes kerítőhálós hajójának halászati tevékenységét leállította: június 10-én négy, június 20-án további kettő, 2015. június 24-én három halászhajó hagyott fel a tevékenységgel, amelyre vonatkozóan így 2015. június 24-én 24 óra 00 perckor teljes tilalom lépett életbe.

               (7)

               2015. június 1-jén, 4-én és 9-én Franciaország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a 2015. évi kékúszójútonhal-halászatban részt vevő tizenhét erszényes kerítőhálós hajója halászati tevékenységét leállította: június 1-jén tizenkettő, június 4-én további három, június 9-én pedig két halászhajó hagyott fel a tevékenységgel, amelyre vonatkozóan így 2015. június 9-én 10 óra 02 perckor teljes tilalom lépett életbe.

               (8)

               2015. május 30-án, június 1-jén és június 10-én Olaszország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a 2015. évi kékúszójútonhal-halászatban részt vevő tizenkét erszényes kerítőhálós hajójának halászati tevékenységét leállította: május 30-án négy, június 1-jén további hét hajó, június 10-én pedig a fennmaradó halászhajók is felhagytak a tevékenységgel, amelyre vonatkozóan így 2015. június 10-én 11 óra 21 perckor teljes tilalom lépett életbe.

               (9)

               2015. július 3-án Málta arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a 2015. évi kékúszójútonhal-halászatban részt vevő erszényes kerítőhálós hajójának halászati tevékenységét 2015. június 10-én 08 óra 00 perckor leállította.

               (10)

               2015. május 28-án, június 1-jén és július 1-jén Spanyolország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a 2015. évi kékúszójútonhal-halászatban részt vevő hat erszényes kerítőhálós hajójának halászati tevékenységét leállította: május 28-án egy, június 1-jén további négy hajó, június 8-án pedig a fennmaradó halászhajók is felhagytak a tevékenységgel, amelyre vonatkozóan így 2015. június 8-án 15 óra 00 perckor teljes tilalom lépett életbe.

               (11)

               A Horvátország, Franciaország, Olaszország, Málta és Spanyolország által hozott, fent említett intézkedések sérelme nélkül szükséges, hogy a Bizottság megerősítse az érintett uniós tagállamok lobogója alatt közlekedő vagy azokban lajstromozott erszényes kerítőhálós hajók számára elrendelt, a kékúszójú tonhalnak az Atlanti-óceánon a nyugati hosszúság 45°-tól keletre és a Földközi-tengeren történő halászatára vonatkozó tilalmat, amely Horvátország esetében legkésőbb 2015. június 24-én 24 óra 00 perctől, Franciaország esetében legkésőbb 2015. június 9-én 10 óra 02 perctől, Olaszország esetében legkésőbb 2015. június 10-én 11 óra 21 perctől, Málta esetében 2015. június 10-én 08 óra 00 perctől, Spanyolország esetében pedig legkésőbb 2015. június 8-án 15 óra 00 perctől van érvényben,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az Atlanti-óceánon a nyugati hosszúság 45°-tól keletre és a Földközi-tengeren a Horvátország lobogója alatt közlekedő vagy ott lajstromozott erszényes kerítőhálós hajók számára legkésőbb 2015. június 24-én 24 óra 00 perctől tilos a kékúszójú tonhal halászata.
   Az érintett hajók által ezen időponttól kezdve kifogott kékúszójú tonhalakat tilos a fedélzeten tárolni, ketrecekben hizlalni vagy tenyészteni, átrakni, áthelyezni és kirakodni.
   2. cikk
   Az Atlanti-óceánon a nyugati hosszúság 45°-tól keletre és a Földközi-tengeren a Franciaország lobogója alatt közlekedő vagy ott lajstromozott erszényes kerítőhálós hajók számára legkésőbb 2015. június 9-én 10 óra 02 perctől tilos a kékúszójú tonhal halászata.
   Az érintett hajók által ezen időponttól kezdve kifogott kékúszójú tonhalakat tilos a fedélzeten tárolni, ketrecekben hizlalni vagy tenyészteni, átrakni, áthelyezni és kirakodni.
   3. cikk
   Az Atlanti-óceánon a nyugati hosszúság 45°-tól keletre és a Földközi-tengeren az Olaszország lobogója alatt közlekedő vagy ott lajstromozott erszényes kerítőhálós hajók számára legkésőbb 2015. június 10-én 11 óra 21 perctől tilos a kékúszójú tonhal halászata.
   Az érintett hajók által ezen időponttól kezdve kifogott kékúszójú tonhalakat tilos a fedélzeten tárolni, ketrecekben hizlalni vagy tenyészteni, átrakni, áthelyezni és kirakodni.
   4. cikk
   Az Atlanti-óceánon a nyugati hosszúság 45°-tól keletre és a Földközi-tengeren a Málta lobogója alatt közlekedő vagy ott lajstromozott erszényes kerítőhálós hajók számára 2015. június 10-én 08 óra 00 perctől tilos a kékúszójú tonhal halászata.
   Az érintett hajók által ezen időponttól kezdve kifogott kékúszójú tonhalakat tilos a fedélzeten tárolni, ketrecekben hizlalni vagy tenyészteni, átrakni, áthelyezni és kirakodni.
   5. cikk
   Az Atlanti-óceánon a nyugati hosszúság 45°-tól keletre és a Földközi-tengeren a Spanyolország lobogója alatt közlekedő vagy ott lajstromozott erszényes kerítőhálós hajók számára legkésőbb 2015. június 8-án 15 óra 00 perctől tilos a kékúszójú tonhal halászata.
   Az érintett hajók által ezen időponttól kezdve kifogott kékúszójú tonhalakat tilos a fedélzeten tárolni, ketrecekben hizlalni vagy tenyészteni, átrakni, áthelyezni és kirakodni.
   6. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. augusztus 24-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Phil HOGAN

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

      (2)  A Tanács 2015. január 19-i (EU) 2015/104 rendelete egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós hajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2015. évre történő meghatározásáról, a 43/2014/EU rendelet módosításáról és a 779/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 22., 2015.1.28., 1. o.).

      (3)  A Tanács 2009. április 6-i 302/2009/EK rendelete a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási tervről, a 43/2009/EK rendelet módosításáról és az 1559/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 96., 2009.4.15., 1. o.).


title: A Bizottság 670/2014/EU végrehajtási rendelete ( 2014. június 18. ) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               19.6.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 179/66

         A BIZOTTSÁG 670/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2014. június 18.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2014. június 18-án.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET
      Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  MK

                  70,1

                  TR

                  88,1

                  ZZ

                  79,1

                  0707 00 05

                  MK

                  50,7

                  TR

                  85,9

                  ZZ

                  68,3

                  0709 93 10

                  TR

                  108,5

                  ZZ

                  108,5

                  0805 50 10

                  AR

                  96,3

                  TR

                  125,4

                  ZA

                  114,6

                  ZZ

                  112,1

                  0808 10 80

                  AR

                  104,0

                  BR

                  81,9

                  CA

                  102,6

                  CL

                  103,9

                  CN

                  130,3

                  NZ

                  139,0

                  US

                  223,4

                  ZA

                  130,2

                  ZZ

                  126,9

                  0809 10 00

                  TR

                  253,2

                  ZZ

                  253,2

                  0809 29 00

                  TR

                  314,0

                  ZZ

                  314,0

                  0809 30

                  MA

                  135,6

                  MK

                  87,8

                  ZZ

                  111,7

         (1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Bizottság (EU) 2016/1343 végrehajtási rendelete (2016. augusztus 5.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               6.8.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 213/10

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1343 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. augusztus 5.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. augusztus 5-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET

         Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  MA

                  170,6

                  ZZ

                  170,6

                  0707 00 05

                  TR

                  116,3

                  ZZ

                  116,3

                  0709 93 10

                  TR

                  132,0

                  ZZ

                  132,0

                  0805 50 10

                  AR

                  193,0

                  CL

                  145,2

                  MA

                  157,0

                  TR

                  157,0

                  UY

                  87,8

                  ZA

                  176,7

                  ZZ

                  152,8

                  0806 10 10

                  BR

                  163,2

                  EG

                  220,8

                  MA

                  180,8

                  TR

                  167,5

                  ZZ

                  183,1

                  0808 10 80

                  AR

                  115,5

                  BR

                  102,1

                  CL

                  137,5

                  CN

                  137,7

                  NZ

                  134,9

                  PE

                  106,8

                  US

                  143,6

                  ZA

                  96,8

                  ZZ

                  121,9

                  0808 30 90

                  AR

                  101,6

                  CL

                  126,5

                  NZ

                  141,8

                  TR

                  149,7

                  ZA

                  121,4

                  ZZ

                  128,2

                  0809 29 00

                  CA

                  331,3

                  TR

                  242,9

                  ZZ

                  287,1

                  0809 30 10 , 0809 30 90

                  TR

                  142,2

                  ZZ

                  142,2

         (1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Tanács 405/2011/EU végrehajtási rendelete ( 2011. április 19. ) az Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

text:
               28.4.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 108/3

         A TANÁCS 405/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2011. április 19.)
   az Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,
   mivel:
   1.   ELJÁRÁS

   1.1.   Ideiglenes intézkedések

               (1)

               A Bizottság az 1261/2010/EU rendelettel (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes kiegyenlítő vámot vetett ki az Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak behozatalára.

               (2)

               Az eljárás azt követően indult, hogy az Európai Vas- és Acélipari Szövetség (Eurofer) (a továbbiakban: panaszos) 2010. február 15-én panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyek termelése a rozsdamentes rúdacél egyes típusai teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki.

               (3)

               Az ideiglenes rendelet (23) preambulumbekezdése szerint a támogatásra és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2009. április 1. és 2010. március 31. közötti időszakra vonatkozott (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár megítélése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2007-től a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.

         1.2.   Az eljárás további menete

               (4)

               Miután feltárták az ideiglenes kiegyenlítő intézkedések bevezetésének alapjául szolgáló lényeges tényeket és szempontokat (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), több érdekelt fél írásos beadványban ismertette az ideiglenes megállapításokra vonatkozó nézeteit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését, amelyeket szükségesnek tartott végleges megállapításai megfogalmazásához. Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket a Bizottság megvizsgálta és adott esetben figyelembe vette.

               (5)

               Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján az Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak behozatalára a Bizottság végleges kiegyenlítő vám kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, melyen belül e végleges tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat.

         1.3.   Az eljárásban érintett felek

               (6)

               Az eljárásban érintett felekre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (5)–(22) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

   2.1.   Érintett termék

               (7)

               Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (24) preambulumbekezdése szerint az „érintett termék” az Indiából származó, hidegen alakított vagy hidegen húzott, de tovább nem megmunkált rozsdamentes rúdacél, kivéve a legalább 80 mm-es kör keresztmetszetű rúdacélt, amely jelenleg a 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 és 7222 20 89 KN-kódok alá tartozik.

               (8)

               Az egyik indiai exportáló gyártó azt állította, hogy a 80 mm-nél kisebb kör keresztmetszetű, de a H6–H11 toleranciaküszöbön kívülre eső rozsdamentes rúdacélt ki kell zárni a vizsgálatból, mivel nem tartozik a termékkörbe.

               (9)

               Ezt az érvelést elutasították, mivel a termékkör meghatározásakor nem hivatkoznak toleranciaküszöbökre. A kérdőívben a termék ellenőrzési száma tartalmaz ugyan egy, a H6–H11 toleranciaküszöbre korlátozott rovatot, de ez csupán összehasonlítási célokat szolgál, és nincs kötelező kihatással a vizsgált termékre. Emiatt megállapították, hogy a H6–H11 toleranciaküszöbön kívül eső termékek nem zárhatók ki.

               (10)

               Megjegyzendő, hogy az ideiglenes támogatási és kárkülönbözet kiszámításakor figyelembe vették a H6–H11 toleranciaküszöbön kívül eső termékeket.

         2.2.   Hasonló termék

               (11)

               A hasonló termékre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (25) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         3.   TÁMOGATÁS

   3.1.   Bevezetés

               (12)

               Az ideiglenes rendelet (26) preambulumbekezdésében az állítólagosan támogatásban részesülő következő programokra történt hivatkozás:

                           a)

                           vámhitel-szabályozás (Duty Entitlement Passbook Scheme);

                           b)

                           előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme);

                           c)

                           beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme);

                           d)

                           exportorientált egységek rendszere (Export Oriented Units Scheme);

                           e)

                           exporthitelrendszer (Export Credit Scheme).

               (13)

               Az uniós gazdasági ágazat felvetette azt a kérdést, hogy a Bizottság nem mulasztott-e el figyelembe venni számos támogatási rendszert, és emiatt az ágazat úgy vélte, hogy a Bizottság alulbecsülte az indiai gyártók által igénybe vett támogatásokat.

               (14)

               Erre válaszul megjegyzendő, hogy a panasz számos olyan nemzeti és helyi támogatási rendszert tartalmazott, amelyek szerepeltek az indiai exportáló gyártóknak küldött kérdőívben és amelyeket a Bizottság kivizsgált. Mindazonáltal kizárólag a fenti (12) preambulumbekezdésben felsorolt rendszerek esetében került megállapításra, hogy a mintában szereplő, megvizsgált exportáló gyártók támogatásban részesültek.

               (15)

               Az uniós gazdasági ágazat azzal is érvelt, hogy a Bizottság megállapításai ellentmondanak annak a megállapításnak, amelyet az USA Kereskedelmi Minisztériuma tett az Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusaira vonatkozó, egy közelmúltbeli kiegyenlítő eljárás során, ahol sokkal nagyobb mértékű támogatást állapítottak meg. Megjegyzendő azonban, hogy e megállapítás más típusú termékre és más vizsgálati időszakra vonatkozik. Következésképpen ezt az érvet elutasították.

               (16)

               Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (26)–(28) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         3.2.   Vámhitel-szabályozás (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)

               (17)

               Több fél is úgy érvelt, hogy a vámhitel-szabályozás nem tekinthető kiegyenlíthető támogatásnak, mivel a rendszer célja a behozatalra kivetett vámok ellensúlyozása. Az ideiglenes rendelet (38) preambulumbekezdése szerint ez a rendszer az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem tekinthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vám-visszatérítési rendszernek, mivel nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i. pontjában, a II. mellékletében (a visszatérítés meghatározása és szabályai) és a III. mellékletében (helyettesítő visszatérítés meghatározása és szabályai) meghatározott szabályoknak. Az exportőrt nem terheli kötelezettség a vámmentesen importált termékek felhasználására a gyártási folyamatban, és a hitel összegének kiszámítása nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva történik. Ezenfelül nem létezik rendszer vagy eljárás annak igazolására, hogy mely alapanyagokat használták fel az exportált termék előállítása során, illetve hogy az alaprendelet I. mellékletének i. pontja, valamint II. és III. melléklete értelmében történt-e importvám-túlfizetés. Végül az exportőr attól függetlenül jogosult a DEPBS-ből származó előnyök igénybevételére, hogy egyáltalán importál-e alapanyagot. Az előnyök igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen árut exportál, anélkül, hogy igazolnia kellene azt, hogy az alapanyagok importból származnak. Így még azok az exportőrök is jogosultak a DEPBS-ből származó előnyök igénybevételére, akik minden alapanyagukat helyben szerzik be, és egyáltalán nem importálnak alapanyagként felhasználható árukat. Emiatt ezeket az érveket elutasították.

               (18)

               A DEPB-engedély értékesítését illetően az egyik fél azt állította, hogy a tényleges eladási ár az engedély értéke alatt volt, és így kevesebb volt az előny. Ebben az összefüggésben megjegyzendő, hogy e rendszer keretében az előnyt az engedély keretében nyújtott hitel összege alapján számították ki, függetlenül attól, hogy az engedélyt a behozatalra kivetett vámok ellensúlyozásához használták vagy az engedélyt ténylegesen értékesítették-e. Úgy tekinthető, hogy egy engedélynek a névértékénél alacsonyabb áron történő értékesítése tisztán kereskedelmi döntés, mely nem módosítja az e rendszer keretében nyújtott előny mértékét. Emiatt ezt az érvet elutasították.

               (19)

               Az egyik fél ezenkívül azzal érvelt, hogy még ha a DEPBS kiegyenlíthetőnek tekinthető is, az e rendszer keretében nyújtott előnynek nem az exportértéken, hanem inkább a DEPB-engedély tényleges felhasználásán kellene alapulnia. Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdésének és 5. cikkének megfelelően a kiegyenlíthető támogatások összegét a támogatásban részesülő félre átruházott, a vizsgálati időszakban feltárt gazdasági előny mértékének megfelelően számították ki. Ebben a vonatkozásban úgy tekintették, hogy a kedvezményezettre akkor ruházódik át az előny, amikor a rendszer keretében exportügyletre kerül sor. Ekkor az indiai kormánynak le kell mondania az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulásnak minősülő vámilletékek beszedéséről. Amint a vámhatóságok kiállítják az exportfuvarszámlát, amelyen egyebek között a szóban forgó exportügylethez nyújtandó DEPBS-hitel összege is szerepel, az indiai kormány nem rendelkezhet többé a támogatás odaítéléséről. Az a vállalat, mely tudja, hogy DEPBS-támogatást kap, előnyösebb helyzetben van, mivel a támogatásnak köszönhetően alacsonyabb árakat képes kínálni. Az előnyátruházás megállapításához az export időpontja a döntő, nem pedig a későbbi felhasználás, mivel az ilyen megszerzett jogosultsággal már felruházott exportőr pénzügyi szempontból „jobb helyzetben” van. Következésképpen ezt az állítást elutasították.

               (20)

               Az e rendszerre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (29)–(41) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         3.3.   Előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme, AAS)

               (21)

               Az egyik fél azt állította, hogy az AAS vám-visszatérítési rendszernek tekintendő, mivel az importált anyagokat exportált áruk előállítására használják. Erre válaszul: az ideiglenes rendelet (54) preambulumbekezdése kifejti, hogy az ebben az esetben használt alrendszer nem tekinthető az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vám-visszatérítési rendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, II. mellékletében (a vámkedvezmény meghatározása és szabályai), valamint III. mellékletében (a helyettesítő vám-visszatérítés meghatározása és szabályai) megállapított szabályoknak. India kormánya nem alkalmazott hatékonyan ellenőrzési rendszert vagy eljárást annak igazolására, hogy az alapanyagokat az exportált termék gyártásához használták-e fel, és milyen mennyiségben (az alaprendelet II. melléklete II. részének 4. pontja, és a helyettesítő vám-visszatérítési rendszerek esetében az alaprendelet III. melléklete II. részének 2. pontja). Úgy vélik továbbá, hogy az érintett termékre vonatkozó szabványos nyersanyag-végtermék normák (Standard Input Output Norms, SION) nem voltak kellően pontosak, és önmagukban nem alkothatnak a tényleges fogyasztás ellenőrzésére szolgáló rendszert, mivel kialakításuk miatt nem teszik lehetővé az indiai kormány számára annak kellő pontossággal történő ellenőrzését, hogy milyen mennyiségű nyersanyag került felhasználásra az exportra történő termelésben. Ezenkívül az indiai kormány nem végzett további vizsgálatot a ténylegesen érintett alapanyagok vonatkozásában, bár hatékonyan alkalmazott ellenőrzési rendszer hiányában ezt rendes körülmények között el kellene végezni (az alaprendelet II. melléklete II. részének 5. pontja és III. melléklete II. részének 3. pontja). Az alrendszer ezért kiegyenlíthető, így az érvet elutasítják.

               (22)

               A támogatás összegének kiszámítását illetően, és ellentétben az egyik fél állításával, az érintett terméktől eltérő termék által generált AAS-előnyt figyelembe kellett venni a kiegyenlíthető előny összegének meghatározásakor. Nincs olyan kötelezettség az AAS keretében, mely korlátozná az előnynek egy adott termékhez kapcsolódó vámmentes alapanyag behozatalához történő felhasználását. Ennélfogva az érintett termék a keletkezett összes AAS-előnyből részesülhet.

               (23)

               Az e rendszerre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (42)–(58) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         3.4.   Beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)

               (24)

               Az e rendszerre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (59) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         3.5.   Exportorientált egységek rendszere (Export Oriented Units Scheme, EOUS)

               (25)

               A mintában szereplő, exportorientált egység státusszal rendelkező vállalattól érkező észrevételek feldolgozása előtt emlékeztetni kell arra, hogy a 2004–2009-es külkereskedelmi politika és a 2009–2014-es külkereskedelmi politika szerint az exportorientált egység egyik alapvető kötelezettsége nettó valutabevétel (a továbbiakban: net foreign exchange, NFE) elérése, vagyis egy (ötéves) referencia-időszakban az export összértékének meg kell haladnia az importált áruk összértékét. Minden olyan vállalat, mely elvben vállalja, hogy az általa előállított összes árut, illetve szolgáltatást exportálja, létrehozható az exportorientált egységek rendszerének keretében.

               (26)

               Az exportorientált egységek az ideiglenes rendelet (66) preambulumbekezdésében felsorolt engedmények némelyikére jogosultak. Ezek jogilag az exportteljesítménytől függnek, és emiatt az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyediek és kiegyenlíthetőek. Az exportorientált egységnek a 2009–2014-es külkereskedelmi politika 6.1. fejezetében meghatározott exportcélkitűzése elengedhetetlen feltétel a támogatások elnyeréséhez.

               (27)

               Az exportorientált egység számára biztosított mentességek jogilag mind az exportteljesítménytől függnek. Az EOUS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem tekinthető sem megengedhető vám-visszatérítési rendszernek, sem helyettesítő vám-visszatérítési rendszernek. Nem felel meg az alaprendelet I. melléklete h) és i) pontjában, II. mellékletében (a visszatérítés meghatározása és szabályai) és III. mellékletében (a helyettesítő visszatérítés meghatározása és szabályai) meghatározott szigorú szabályoknak.

               (28)

               Ezenkívül nem erősítették meg, hogy az indiai kormány ellenőrzési rendszerrel vagy eljárással rendelkezik annak igazolására, hogy a vámmentesen és forgalmiadó-mentesen beszerzett alapanyagokat az exportált termék előállításához használták-e fel, és ha igen, milyen mennyiségben (az alaprendelet II. melléklete II. részének 4. pontja, és a helyettesítő vám-visszatérítési rendszerek esetében az alaprendelet III. melléklete II. részének 2. pontja). Az alkalmazott ellenőrzési rendszer a nettó valutabevétel elérésével kapcsolatos kötelezettség felügyeletére irányul, nem pedig annak ellenőrzésére, hogy a behozatalt az exportált áruk előállítására használják-e fel.

               (29)

               Az exportorientált egység státusszal rendelkező fél szerint bármely előny kiegyenlíthetősége két feltételhez kötött: i. az ellenőrzési rendszer hiánya; valamint ii. többlet vámelengedés. Erre válaszul megjegyzendő, hogy nagyon fontos az indiai kormány számára annak bizonyítása, hogy megfelelő ellenőrzési rendszert vezetett be annak megállapítására, hogy mely alapanyagokat és milyen mennyiségben használtak fel az előállítás során. A megfelelő ellenőrzési rendszer hiánya az alábbiakban kerül kifejtésre. A többlet vámelengedés kérdése csak akkor releváns, ha megállapítják, hogy egy rendszer – jelen esetben az exportorientált egységek rendszere – bona fide vám-visszatérítési rendszer, mely eleget tesz az alaprendelet I., II. és III. melléklete követelményeinek. A (27) preambulumbekezdés szerint az exportorientált egységek rendszere az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem tekinthető sem megengedhető vám-visszatérítési rendszernek, sem helyettesítő visszatérítési rendszernek.

               (30)

               Az említett fél kiemelte továbbá az exportorientált egységek rendszerének alapjellemzőjét, vagyis azt, hogy lehetővé teszi a nyersanyagok végtermékek exportjához történő vámmentes behozatalát. A fél azt állította, hogy az exportorientált egységek rendszere az aktív feldolgozási rendszerre vonatkozó különleges vámeljáráshoz hasonlít, nem pedig a vám-visszatérítéshez. Azt állította, hogy függetlenül attól, hogy elméletileg mindkét rendszer ugyanazt eredményezi (olyan nyersanyagokból előállított áruk kivitelét, melyekre elmaradt az importvám beszedése), lényeges különbségek vannak köztük. Az állítás alátámasztásaként a fél azzal érvelt, hogy egy vám-visszatérítési rendszerben az exportőrnek joga van igényelni a végtermékekben lévő nyersanyagok utáni vámvisszatérítést. Az aktív feldolgozási rendszerben az exportőr mentesül minden importadó alól, de jogilag kötelezik arra, hogy adót fizessen a belföldön értékesített végtermékekre. A fél azt állította, hogy az utóbb említett rendszer keretében nem lehetséges többlet vámelengedés.

               (31)

               Erre válaszul mindenekelőtt megjegyzendő, hogy csak azokban az esetekben állapítható meg, hogy többletfizetésre került-e sor, ha ellenőrzési rendszer működik az exportált áruk előállításához kapcsolódó importfogyasztás ellenőrzésére. A félnek azt az állítását illetően, hogy az exportorientált egységek rendszere nem vám-visszatérítési rendszer, megjegyzendő, hogy az alaprendelet I. mellékletének 2. lábjegyzete egyértelműen meghatározza, hogy az alaprendelet alkalmazásában a vámok „visszautalása vagy vámkedvezmény” az importvámok megfizetése alóli teljes vagy részleges mentesítés. Tisztázni kell, hogy a vám-visszatérítési vagy vámmentességi rendszerek azonos alapelven működnek, vagyis a nyersanyagok behozatalára kivetett importvámokat nem kell kifizetni, illetve vissza kell téríteni, ha a nyersanyagokat olyan termékek előállításhoz használták, melyeket később exportálnak. Végül tisztázni kell, hogy annak megállapításához, hogy az exportorientált egységek rendszere bona fide vám-visszatérítési rendszernek tekinthető-e, eleget kell tennie az alaprendelet I., II. és III. melléklete követelményeinek.

               (32)

               A fél azt állította továbbá, hogy az exportorientált egység alá van rendelve egy megfelelő ellenőrzési rendszernek és további ellenőrzési lépéseknek az exportra történő, illetve belföldi értékesítéseit illetően. Állítása szerint nem csupán a külkereskedelmi politika és az eljárási kézikönyv – mely meghatározza az exportorientált egységekre vonatkozó jogszabályokat és eljárásokat – releváns. Azt is meg kell vizsgálni, hogy léteznek-e más olyan indiai jogszabályok és előírások, melyek ésszerű és hatékony ellenőrzési rendszert tesznek lehetővé. Állításának alátámasztására a fél azzal érvelt, hogy az eljárási kézikönyv 6.10.1. szakasza értelmében számára jogilag kötelező, hogy megfelelő nyilvántartást vezessen, és az elért haladásról elektronikusan aláírt negyedéves és éves jelentéseket készítsen az importra, a belföldi vásárlásokra, az exportra történő, illetve a belföldi értékesítésekre vonatkozóan. A fél ezenkívül azzal érvelt, hogy az 1944. évi központi jövedékiadó-törvény értelmében belföldi értékesítések esetén jogilag kötelező számára az adószámla kiállítása, melyen egyértelműen feltüntetésre kerülnek például a fizetendő adók. A központi jövedékiadó-törvény azt is előírja, hogy a félnek havonta részletes adatokat kell szolgáltatnia a hatóságok számára belföldi értékesítésekről. Az 1956. évi társasági törvénynek, valamint az alkalmazandó számviteli standardoknak megfelelően a fél számára jogilag kötelező az is, hogy ellenőrzött pénzügyi kimutatásaiban részletes adatokat szolgáltasson az importról és a belföldi beszerzésről, valamint az exportra történő, illetve belföldi értékesítéseiről.

               (33)

               Ezzel kapcsolatban nem vitatott, hogy a társasági törvény keretet biztosít a számviteli standardok számára Indiában. Az exportorientált egység kiegyenlíthetőségének vizsgálatakor azonban az a lényeges kérdés, hogy rendelkezik-e az indiai kormány olyan rendszerrel, mely megerősítheti, hogy a vámmentesen vagy adómentesen beszerzett alapanyagokat az exportált áruk előállításához használták-e fel, és ha igen, milyen mennyiségben.

               (34)

               A központi jövedékiadó-törvény követelményei teljesen más célt szolgálnak: annak biztosítását, hogy az alkalmazandó adók megfizetésre kerüljenek, ha az indiai belföldi piacon kerül sor értékesítésekre. Nem ellenőrzi a vámmentesen behozott anyagokat, sem a vámmentes alapanyagok és az azokból előállított exporttermékek közötti kapcsolatot, ami szükséges lenne ahhoz, hogy vám-visszatérítési rendszernek lehessen tekinteni.

               (35)

               A további ellenőrzési intézkedéseket illetően emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (69) preambulumbekezdésében említettek szerint az exportorientált egységek semmikor nem kötelezhetők arra, hogy minden egyes importszállítmányhoz hozzárendeljék a kapcsolódó előállított termék rendeltetési helyét. Csak ilyen szállítmány-ellenőrzések biztosíthatnának azonban elegendő információt az indiai hatóságok számára az alapanyagok végső rendeltetéséről annak ellenőrzése céljából, hogy a vám-/forgalmiadó-mentességek mértéke nem haladja-e meg az exporttermelésre szánt alapanyagokra vonatkozó vámokat és adókat.

               (36)

               Emiatt – e fél állításának alapos figyelembevétele ellenére – bebizonyosodott, hogy az indiai kormány nem rendelkezik hatékony ellenőrzési rendszerrel vagy eljárással annak igazolására, hogy a vámmentesen és forgalmiadó-mentesen beszerzett alapanyagokat az exportált termékhez használták-e fel, és milyen mennyiségben (az alaprendelet II. melléklete II. részének 4. pontja, a helyettesítő vám-visszatérítési rendszerek esetében pedig az alaprendelet III. melléklete II. részének 2. pontja). Az indiai kormány nem végzett további vizsgálatokat a ténylegesen felhasznált alapanyagok alapján, noha erre rendes körülmények között szükség lett volna hatékony ellenőrző rendszer hiányában (az alaprendelet II. melléklete II. részének 5. pontja és III. melléklete II. részének 3. pontja). Ezenkívül az indiai kormány azt sem bizonyította, hogy nem történt túlzott mértékű vámelengedés.

               (37)

               A fél azt állította, hogy a támogatás kiszámítása céljából a Bizottságnak figyelembe kellett volna vennie a késztermékek belföldi értékesítései után fizetett vámokat. Ezzel kapcsolatban megjegyzendő, hogy bár az exportorientált egység létrehozásának célja nettó valutabevétel elérése, az ilyen egységnek lehetősége van arra, hogy termelése egy részét belföldi piacon értékesítse. Az exportorientált egységek rendszerében az árukat importárukként kezelik, és csupán az 50 %-os kedvezményes vámot kell kifizetni. E tekintetben az exportorientált egység nincs más helyzetben, mint a belföldi piacon működő más vállalatok, azaz a megvásárolt áruk után meg kell fizetni az alkalmazandó vámokat/adókat. Ebben az összefüggésben tisztázni kell, hogy az indiai kormány azon döntése, hogy megadóztatja a belföldi piacra szánt fogyasztási termékeket, nem jelenti azt, hogy az exportorientált egység importvámok alóli mentesítése és a forgalmiadó-visszatérítés ne jelentene előnyt az érintett termék exportértékesítéseire vonatkozóan. Ezenkívül a belföldi piacon történő értékesítéseknek nincs hatásuk annak az általánosabb megítélésére, hogy működik-e megfelelő ellenőrzési rendszer.

               (38)

               A fél azt is állította, hogy a Bizottság rossz nevezőt használ a támogatás összegének kiszámításához. Állítása szerint a megfelelő nevező a teljes eladási forgalom, nem pedig az exporteladási forgalom. Ezt az állítást el kell utasítani. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően a rendszer keretében kiszámított támogatási összeget (számlálót) a vizsgálati időszak alatti teljes exportforgalomhoz rendelték hozzá megfelelő nevezőként, mivel a támogatás az exportteljesítménytől függ. Az, hogy az exportorientált egység termelése egy részét a belföldi piacon értékesítheti, nem változtat a tényen, hogy az exportorientált egységek rendszerét világos exportcél vezérli.

               (39)

               Végezetül a fél azt állította, hogy a vállalatra ruházott előnynek megegyező mértékűnek kell lennie azon hitelköltségekkel, melyekről az indiai kormány lemond a nyersanyagok behozatala és a kész rozsdamentes rúdacélok Indiából történő kivitele közötti időszakban. Állítása alátámasztására a fél az USA Kereskedelmi Minisztériumának egy közelmúltbeli, egy új szállítóval kapcsolatos szubvencióellenes felülvizsgálatra vonatkozó előzetes megállapítására hivatkozott; az említett esetben a kifizetetlen vámokat a vállalatnak a behozatalkor nyújtott kamatmentes hitelnek tekintették. Erre válaszul megjegyzendő, hogy a Bizottságnak nem az USA Kereskedelmi Minisztériuma által alkalmazott számítási módszert kell követnie, hanem az alaprendelet rendelkezéseit kell figyelembe vennie. A jelen esetre alkalmazott számítási módszert az ideiglenes rendelet (75) és (76) preambulumbekezdése ismerteti. Mindenesetre ez az érvelés csak akkor lenne helytálló, ha csupán vámhalasztásról (az alaprendelet I. mellékletének 3. lábjegyzete) lenne szó, nem pedig vámmentességről, mint ahogy az ebben a konkrét esetben előfordul.

               (40)

               A fentiekre való tekintettel az ideiglenes rendelet (60)–(77) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         3.6.   Exporthitelrendszer (Export Credit Schmene, ECS)

               (41)

               Az egyik fél elismerte, hogy preferenciális exporthitelt kapott, de azt állította, hogy annak mértéke jóval meghaladta az Unióban érvényben lévő kamatokat, ezért az nem tekinthető előnynek.

               (42)

               Erre válaszul megjegyzendő, hogy a támogatás összegét az exporthitelek után fizetett kamat és azon összeg közötti különbség alapján számították ki, melyet az érintett indiai vállalat által felhasznált rendes kereskedelmi hitelek után kellett volna megfizetni. Ebben az esetben belföldi referenciaértéket használtak a támogatás összegének kiszámításához. Emiatt ezt az érvet elutasították.

               (43)

               Az e rendszerre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (78)–(86) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         3.7.   A kiegyenlíthető támogatások összege

               (44)

               Az alaprendelet rendelkezései szerinti kiegyenlíthető támogatások összege értékarányosan kifejezve 3,3–4,3 % között mozog. Az ideiglenes rendelet (87) preambulumbekezdése megerősítésre kerül, mivel ezek a százalékok megegyeznek az abban meghatározott szintekkel.

                           Rendszer→

                           DEPBS (3)

                           AAS (3)

                           EOU (3)

                           ECS (3)

                           Összesen

                           Vállalat

                           Chandan Steel Ltd.

                           1,5 %

                           1,5 %

                           0,4 %

                           3,4 %

                           Venus csoport

                           2,6–3,4 %

                           0–0,8 %

                           3,3 % (4)

                           Viraj Profiles Vpl. Ltd.

                           4,3 %

                           4,3 %

               (45)

               A mintába fel nem vett együttműködő vállalatok tekintetében kiszámított támogatási különbözet meghatározásához használt módszert az ideiglenes rendelet (88) preambulumbekezdése tartalmazza. Az alaprendelet 15. cikke (3) bekezdésének megfelelően a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok tekintetében kiszámított támogatási különbözet – a mintába felvett együttműködő vállalatokra megállapított támogatási különbözet súlyozott átlaga alapján – 4,0 %. Ennélfogva az ideiglenes rendelet (88) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

               (46)

               Az ideiglenes rendelet (89) preambulumbekezdése határozza meg az országos szintű támogatási különbözet megállapításának alapját. Erre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (89) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         4.   UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT

               (47)

               Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (90)–(93) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         5.   A KÁR

               (48)

               A kárra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (94)–(122) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         6.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

               (49)

               Az okozati összefüggésre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (123)–(136) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         7.   AZ UNIÓS ÉRDEK

               (50)

               Az uniós érdekre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (137)–(148) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         8.   VÉGLEGES KIEGYENLÍTŐ INTÉZKEDÉSEK

   8.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

               (51)

               Az egyik fél azt állította, hogy a 2007-es helyzetet tükröző 9,5 %-os, adózás előtti átlagos haszonkulcs, melyet a kárt nem okozó ár kiszámításához használtak a kárkülönbözet meghatározásához, nem volt reprezentatív a gazdasági ágazat hosszú távú, adózás előtti haszonkulcsa számára. Azzal érvelt, hogy az az év, amelyet a nyereség kiszámításához figyelembe vettek, kivételes év volt, és a 2005-ös és 2006-os év reprezentatívabb, mivel ez utóbbiak szokványos üzleti évek voltak 4–6 % közötti haszonkulccsal.

               (52)

               Az ideiglenes szakaszban a célnyereség a mintába felvett uniós gyártók 2007-ben elért, súlyozott átlaggal számított haszonkulcsán alapult. Az említett év tekinthető a legutóbbi reprezentatív évnek, amikor az uniós gyártókat nem érintette hátrányosan a kárt okozó támogatás. Emiatt ezt a megjegyzést el kell utasítani, az ideiglenes szakaszban használt haszonkulcs pedig megerősítést nyer.

               (53)

               A kár megszüntetéséhez szükséges szintre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (149)–(153) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         8.2.   A kár megszüntetéséhez szükséges szintre vonatkozó következtetés

               (54)

               Az ideiglenes rendeletben szereplő módszer megerősítést nyer.

         8.3.   A vámok mértéke

               (55)

               Tekintettel az előzőekre, és összhangban az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdésével, olyan mértékű végleges kiegyenlítő vámot kell kivetni, mely elegendő a támogatott behozatalok által okozott kár megszüntetéséhez anélkül, hogy meghaladná a megállapított támogatási különbözetet.

               (56)

               A fentiek alapján a kiegyenlítő vámokat a kármegszüntetési különbözetek és a támogatási különbözetek összehasonlításával állapították meg. Következésképpen a javasolt kiegyenlítő vámok a következőképpen alakulnak:

                           Vállalat

                           Támogatási különbözet

                           Kárkülönbözet

                           Kiegyenlítő vám

                           Chandan Steel Ltd.

                           3,4 %

                           28,6 %

                           3,4 %

                           Venus csoport

                           3,3 %

                           45,9 %

                           3,3 %

                           Viraj Profiles Vpl. Ltd.

                           4,3 %

                           51,5 %

                           4,3 %

                           A mintában nem szereplő együttműködő vállalatok

                           4,0 %

                           44,4 %

                           4,0 %

                           Minden más vállalat

                           4,3 %

                           51,5 %

                           4,3 %

               (57)

               Az egyes vállalatokra vonatkozó, az e rendeletben megállapított kiegyenlítő vámokat jelen vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Így a vámok a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Emiatt e vámok (ellentétben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) kizárólag az Indiából származó és a vállalatok – vagyis az említett konkrét jogi személyek – által előállított termékek behozatalaira alkalmazandók. Azok az importált termékek, amelyeket az e rendelet rendelkező részében külön nem említett egyéb vállalatok gyártanak, ideértve a külön említett vállalatokkal kapcsolatban álló egységeket is, nem részesülhetnek e vámok előnyeiből, ezekre a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámok vonatkoznak.

               (58)

               A valamely vállalatra kivetett egyedi kiegyenlítő vám alkalmazására vonatkozó kérelmeket (például a vállalat nevének megváltozását, illetve új termelő- vagy értékesítési egységek létrehozását követően) haladéktalanul be kell nyújtani a Bizottsághoz (5), megadva az összes szükséges információt, különösen a vállalat termelési, belföldi és exportértékesítési tevékenységeinek az említett névváltozás vagy az új termelő- és értékesítési egységek létrehozása miatt bekövetkezett módosításával kapcsolatos adatokat. Adott esetben a rendeletet az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával ennek megfelelően módosítják.

         8.4.   Az ideiglenes vámok végleges beszedése

               (59)

               Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözetek nagyságára, és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár szintjét, szükségszerű, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes kiegyenlítő vám formájában biztosított összegeket véglegesen beszedjék,

         ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   Az Indiából származó, jelenleg a 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 és 7222 20 89 KN-kódok alá tartozó, hidegen alakított vagy hidegen húzott, de tovább nem megmunkált rozsdamentes rúdacél – kivéve a legalább 80 mm-es kör keresztmetszetű rúdacélt – behozatalára végleges kiegyenlítő vám kerül kivetésre.
   (2)   Az alábbi vállalatok által előállított, az (1) bekezdésben leírt termék vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó ára alapján alkalmazandó végleges kiegyenlítő vámok a következők:

               Vállalat

               Vám (%)

               Kiegészítő TARIC-kód

               Chandan Steel Ltd., Mumbai

               3,4

               B002

               Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
               Precision Metals, Mumbai;
               Hindustan Inox Ltd, Mumbai;
               Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai

               3,3

               B003

               Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane

               4,3

               B004

               A mellékletben felsorolt vállalatok

               4,0

               B005

               Minden más vállalat

               4,3

               B999

         (3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
   2. cikk
   Az 1261/2010/EU rendelettel az Indiából származó, jelenleg a 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 és 7222 20 89 KN-kódok alá tartozó, hidegen alakított vagy hidegen húzott, de tovább nem megmunkált rozsdamentes rúdacél – kivéve a legalább 80 mm-es kör keresztmetszetű rúdacélt – behozatalára kivetett ideiglenes kiegyenlítő vámokkal biztosított összegeket véglegesen be kell szedni.
   3. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2011. április 19-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         MARTONYI J.

      (1)  HL L 188., 2009.7.18., 93. o.

      (2)  HL L 343., 2010.12.29., 57. o.

      (3)  A csillaggal jelölt támogatások exporttámogatások.

      (4)  A csoportra vonatkozó súlyozott átlag.

      (5)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium (Európai Bizottság, Kereskedelmi Főigazgatóság, H Igazgatóság, 1049 Brüsszel, Belgium).
   MELLÉKLET

      A MINTÁBAN NEM SZEREPLŐ INDIAI EGYÜTTMŰKÖDŐ EXPORTÁLÓ GYÁRTÓK

      KIEGÉSZÍTŐ TARIC-KÓD: B005

               A vállalat neve

               Város

               Ambica Steel Ltd.

               Újdelhi

               Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd.

               Navi-Mumbai

               Chase Bright Steel Ltd.

               Navi-Mumbai

               D.H. Exports Pvt. Ltd.

               Mumbai

               Facor Steels Ltd.

               Nagpur

               Global smelters Ltd.

               Kanpur

               Indian Steel Works Ltd.

               Navi-Mumbai

               Jyoti Steel Industries Ltd.

               Mumbai

               Laxcon Steels Ltd.

               Ahmedabad

               Meltroll Engineering Pvt. Ltd.

               Mumbai

               Mukand Ltd.

               Thane

               Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd.

               Mumbai

               Panchmahal Steel Ltd.

               Kalol

               Raajratna Metal Industries Ltd.

               Ahmedabad

               Rimjhim Ispat Ltd.

               Kanpur

               Sindia Steels Ltd.

               Mumbai

               SKM Steels Ltd.

               Mumbai

               Parekh Bright Bars Pvt. Ltd.

               Thane

               Shah Alloys Ltd.

               Gandhinagar


title: A Bizottság (EU) 2017/636 végrehajtási rendelete (2017. március 30.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

text:
                  5.4.2017

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 91/4

            A BIZOTTSÁG (EU) 2017/636 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
      (2017. március 30.)
      egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
      tekintettel az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 57. cikke (4) bekezdésére és 58. cikke (2) bekezdésére,
      mivel:

                  (1)

                  A 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

                  (2)

                  A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

                  (3)

                  Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 3. oszlopában feltüntetett indokok alapján a 2. oszlopban megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

                  (4)

                  Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni.

                  (5)

                  Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

            ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
      1. cikk
      A melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a Kombinált Nómenklatúrában a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.
      2. cikk
      Az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve három hónapig továbbra is felhasználható.
      3. cikk
      Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

         Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
         Kelt Brüsszelben, 2017. március 30-án.

               a Bizottság részéről,

               az elnök nevében,

            Stephen QUEST

               főigazgató

               Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság

         (1)  HL L 269., 2013.10.10., 1. o.

         (2)  A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

         MELLÉKLET

                     Árumegnevezés

                     Besorolás (KN-kód)

                     Indokolás

                     (1)

                     (2)

                     (3)

                     Ülés biztonsági övének zárószerkezeteként használandó övcsatpár. Minden egyes csat egy fém zárószerkezetből, egy műanyag tokból, egy textil pántból, fém összekötő elemekből és egy elektromos érzékelőből áll, amely audiojelet bocsát ki, ha a jármű ülésének biztonsági övét elmulasztották becsatolni.
                     A termék teljes összetétele tömegszázalékban: szénacél 56 %, műanyag 21 %, textil 13 % és más anyagok 10 %.
                     Biztonsági övszerelvények alkotórésze például gépjárművek üléseihez.
                     Lásd a képet (*1).

                     8308 90 00

                     A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1., 3. b), 4. és 6. általános szabály, a XV. áruosztályhoz tartozó Megjegyzések 3. pontja, valamint a 8308  és a 8308 90 00  KN-kódok szövege határozza meg.
                     A termék objektív jellemzői alapján egy csat, mivel zárószerkezetként funkcionál.
                     A 8301  vtsz. alá történő besorolás mint zár nem nemesfémből kizárt, mivel a termék se nem kulcsos, illetve betű- vagy számkombinációs rögzítőszerkezet, sem pedig elektromos zár (lásd még HR Magyarázat 8301  vámtarifaszámhoz tartozó magyarázatát).
                     A 8302  vtsz. alá történő besorolás mint nem nemesfémből készült vasalás, veret, szerelvény és hasonló áru karosszériához kizárt, mivel az árucikk nem a gépjármű-karosszéria alkatrészét, hanem az ülés biztonsági övszerelvényének az alkatrészét képezi.
                     A terméknek biztonsági öv alkatrészeként a 8708  vtsz. alá történő besorolása is kizárt, mivel e vtsz. alá a 8701 –8705  vtsz. alá sorolt gépjárművekbe szerelt biztonsági övek és nem azok alkatrészei tartoznak.
                     A terméknek nem teljesen kész biztonsági övként a 8708 21  vtsz. alá történő besorolása szintén kizárt, mivel a termék egy teljes biztonsági övnek (amely öt fő alkatrészből áll: csatok, övvisszahúzók, rögzítők, hevederek és övcsatlakozók) csupán egy alkotórészét képezi és így nem rendelkezik a kész- vagy befejezett árucikk lényeges jellemzőivel.
                     A szóban forgó termék objektív tulajdonságai és jellemzői alapján nem sorolható egyetlen vtsz. alá sem, ugyanakkor objektív tulajdonságai és jellemzői alapján a 8308  vtsz. alá tartozó csatokhoz hasonlít. Ezért a terméket a 8308 90 00  KN-kód alá, nem nemesfémből készült csatként kell besorolni.

            (*1)  A kép csupán tájékoztató jellegű.


title: A Bizottság 733/2012/EU végrehajtási rendelete ( 2012. augusztus 13. ) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               14.8.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 216/1

         A BIZOTTSÁG 733/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2012. augusztus 13.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2), és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2012. augusztus 13-án.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,
         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET
      Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  MK

                  45,6

                  TR

                  55,3

                  ZZ

                  50,5

                  0707 00 05

                  TR

                  100,7

                  ZZ

                  100,7

                  0709 93 10

                  TR

                  105,8

                  ZZ

                  105,8

                  0805 50 10

                  AR

                  96,2

                  TR

                  92,0

                  UY

                  95,3

                  ZA

                  98,6

                  ZZ

                  95,5

                  0806 10 10

                  EG

                  204,0

                  MA

                  168,7

                  MK

                  50,2

                  MX

                  186,3

                  TR

                  169,9

                  ZZ

                  155,8

                  0808 10 80

                  AR

                  81,9

                  BR

                  105,2

                  CL

                  127,1

                  NZ

                  116,3

                  US

                  194,6

                  ZA

                  95,7

                  ZZ

                  120,1

                  0808 30 90

                  AR

                  111,0

                  CL

                  165,2

                  CN

                  80,2

                  NZ

                  165,5

                  TR

                  174,2

                  ZA

                  108,3

                  ZZ

                  134,1

                  0809 30

                  TR

                  158,6

                  ZZ

                  158,6

                  0809 40 05

                  BA

                  67,4

                  IL

                  69,8

                  ZZ

                  68,6

         (1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Bizottság 421/2012/EU végrehajtási rendelete ( 2012. május 16. ) a 620/2009/EK rendelettel szabályozott, a kiváló minőségű marhahúsra vonatkozó vámkontingens keretében 2012. május első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról

text:
               17.5.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 130/18

         A BIZOTTSÁG 421/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2012. május 16.)
   a 620/2009/EK rendelettel szabályozott, a kiváló minőségű marhahúsra vonatkozó vámkontingens keretében 2012. május első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),
   tekintettel az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A kiváló minőségű marhahúsra vonatkozó behozatali vámkontingens kezeléséről szóló, 2009. július 13-i 620/2009/EK bizottsági rendelet (3) meghatározza a behozatali engedélyek iránti kérelmek benyújtására és az engedélyek kiállítására vonatkozó részletes szabályokat.

               (2)

               Az 1301/2006/EK rendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében, amennyiben az engedélykérelmekben foglalt mennyiségek meghaladják a kontingensidőszakban rendelkezésre álló mennyiségeket, akkor a Bizottság az engedélykérelemben foglalt mennyiségekre vonatkozó elosztási együtthatót állapít meg. A 620/2009/EK rendelet 3. cikke értelmében 2012. május 1. és 7. között benyújtott behozataliengedély-kérelmekben szereplő mennyiségek meghaladják a rendelkezésre álló mennyiségeket. Ezért helyénvaló odaítélési együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 09.4449 tételszámú vámkontingens keretében, a 620/2009/EK rendelet 3. cikkével összhangban 2012. május 1. és 7. között benyújtott behozatali engedély iránti kérelmekre 16,215775 %-os odaítélési együtthatót kell alkalmazni.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2012. május 16-án.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 238., 2006.9.1., 13. o.

      (3)  HL L 182., 2009.7.15., 25. o.


title: A Bizottság 680/2011/EU végrehajtási rendelete ( 2011. július 14. ) a 73/2009/EK tanácsi rendelet szerinti egyes közvetlen támogatási rendszerekre 2011-ben alkalmazandó költségvetési felső határok megállapításáról

text:
               15.7.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 185/62

         A BIZOTTSÁG 680/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2011. július 14.)
   a 73/2009/EK tanácsi rendelet szerinti egyes közvetlen támogatási rendszerekre 2011-ben alkalmazandó költségvetési felső határok megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 51. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére, 69. cikke (3) bekezdésére, 87. cikke (3) bekezdésére, 123. cikke (1) bekezdésére, 128. cikke (1) bekezdésének második albekezdésére, 128. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére és 131. cikke (4) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 73/2009/EK rendelet 52., 53. és 54. cikke szerinti támogatások mindegyike tekintetében indokolt megállapítani az azokra a tagállamokra alkalmazandó 2011. évi költségvetési felső határt, amelyek az említett rendelet III. címe szerinti egységes támogatási rendszert a 2011. évben hajtják végre.

               (2)

               Azon tagállamok esetében, amelyek 2011-ben élnek a 73/2009/EK rendelet 87. cikke szerinti lehetőséggel, indokolt rögzíteni az egységes támogatási rendszerből kizárt közvetlen kifizetésekre alkalmazandó költségvetési felső határok 2011. évi összegét.

               (3)

               Azon tagállamok esetében, amelyek 2011-ben élnek a 73/2009/EK rendelet 69. cikkének (1) bekezdése vagy 131. cikkének (1) bekezdése szerinti lehetőséggel, indokolt megállapítani a 73/2009/EK rendelet III. címének 5. fejezete szerinti különleges támogatásra vonatkozó költségvetési felső határok 2011. évi összegét.

               (4)

               A 73/2009/EK rendelet 69. cikkének (4) bekezdése a 68. cikk (1) bekezdése a) pontjának i., ii. iii. és iv. alpontjában, valamint a 68. cikk (1) bekezdésének b) és e) pontjában előírt valamely termeléshez kötött támogatási intézkedések finanszírozására felhasználható forrásokat az ugyanazon rendelet 40. cikkében említett nemzeti felső határ 3,5 %-ára korlátozza. Az egyértelműség érdekében a Bizottságnak helyénvaló közzétenni az érintett intézkedésekre vonatkozóan a tagállamok által bejelentett összegekből adódó felső határokat.

               (5)

               A 73/2009/EK rendelet 69. cikke (6) bekezdésének a) pontja alkalmazásában az említett rendelet 69. cikkének (7) bekezdésével összhangban kiszámított összegeket a 73/2009/EK tanácsi rendelet III. címében előírt egységes támogatási rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. október 29-i 1120/2009/EK bizottsági rendelet (2) III. melléklete határozta meg. Az egyértelműség érdekében a Bizottságnak helyénvaló közzétenni a tagállamok által a 73/2009/EK rendelet 69. cikke (6) bekezdésének a) pontja szerinti felhasználás céljából bejelentett összegeket.

               (6)

               Az egyértelműség érdekében helyénvaló közzétenni továbbá az egységes támogatási rendszerre vonatkozó – a 73/2009/EK rendelet 52., 53., 54., 68. és 87. cikkében említett kifizetésekre megállapított felső határoknak ugyanazon rendelet VIII. melléklete szerinti felső határokból való kivonásával kiszámított – 2011. évi költségvetési felső határokat. A 73/2009/EK rendelet 68. cikkében előírt különleges támogatás finanszírozása céljából az említett VIII. mellékletből kivonandó összeg a különleges támogatás tagállamok által bejelentett teljes összege és a különleges támogatás ugyanazon rendelet 69. cikke (6) bekezdésének a) pontja szerinti finanszírozása céljából bejelentett összegek közötti különbségnek felel meg. Ha az egységes támogatási rendszert végrehajtó valamely tagállam a 68. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti támogatás nyújtása mellett dönt, a Bizottságnak bejelentett összeget az egységes támogatási rendszer szerinti felső határ tekintetében figyelembe kell venni, mivel a támogatás a mezőgazdasági termelő támogatási jogosultsága egységenkénti értékének és/vagy számának növelése formájában valósul meg.

               (7)

               A 73/2009/EK rendelet 123. cikkének (1) bekezdésével összhangban indokolt megállapítani az éves pénzügyi kereteket azon tagállamok esetében, amelyek 2011-ben az említett rendelet V. címének 2. fejezete szerinti egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazzák.

               (8)

               Az egyértelműség érdekében indokolt közzétenni a 73/2009/EK rendelet 126. cikke szerinti elkülönített cukortámogatás 2011. évi odaítélésének céljára az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállamok rendelkezésére álló pénzeszközöknek e tagállamok bejelentései alapján rögzített felső összeghatárát.

               (9)

               Az egyértelműség érdekében indokolt közzétenni a 73/2009/EK rendelet 127. cikke szerinti elkülönített gyümölcs- és zöldségtámogatás 2011. évi odaítélésének céljára az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállamok rendelkezésére álló pénzeszközöknek e tagállamok bejelentései alapján rögzített felső összeghatárát.

               (10)

               Helyénvaló közzétenni az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállamok esetében a 73/2009/EK rendelet 128. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti átmeneti gyümölcs- és zöldségtámogatásokra alkalmazandó költségvetési felső határoknak az említett tagállamok bejelentései alapján megállapított 2011. évi összegét.

               (11)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Közvetlen Kifizetések Irányítóbizottságának véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   A 73/2009/EK rendelet 51. cikkének (2) bekezdésében említett, 2011-re vonatkozó költségvetési felső határokat e rendelet I. melléklete állapítja meg.
   (2)   A 73/2009/EK rendelet 87. cikkének (3) bekezdésében említett, 2011-re vonatkozó költségvetési felső határokat e rendelet II. melléklete állapítja meg.
   (3)   A 73/2009/EK rendelet 69. cikkének (3) bekezdésében és 131. cikkének (4) bekezdésében említett, 2011-re vonatkozó költségvetési felső határokat e rendelet III. melléklete állapítja meg.
   (4)   A 73/2009/EK rendelet 68. cikke (1) bekezdése a) pontjának i., ii., iii. és iv. alpontjában, valamint 68. cikke (1) bekezdésének b) és e) pontjában előírt támogatás tekintetében a 2011-re vonatkozó költségvetési felső határokat e rendelet IV. melléklete állapítja meg.
   (5)   A 73/2009/EK rendelet 68. cikkének (1) bekezdésében előírt különleges támogatás fedezésére a tagállamok által ugyanazon rendelet 69. cikke (6) bekezdésének a) pontja szerint felhasználható összegeket e rendelet V. melléklete állapítja meg.
   (6)   A 73/2009/EK rendelet III. címében említett egységes támogatási rendszer tekintetében a 2011-re vonatkozó költségvetési felső határokat e rendelet VI. melléklete állapítja meg.
   (7)   A 73/2009/EK rendelet 123. cikkének (1) bekezdésében említett éves pénzügyi keretek 2011. évi összegét e rendelet VII. melléklete állapítja meg.
   (8)   Az elkülönített cukortámogatás 2011. évi odaítélése céljára a Cseh Köztársaság, Magyarország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Románia és Szlovákia rendelkezésére álló – a 73/2009/EK rendelet 126. cikkben említett – pénzeszközök felső összeghatárát e rendelet VIII. melléklete rögzíti.
   (9)   Az elkülönített gyümölcs- és zöldségtámogatás 2011. évi odaítélése céljára a Cseh Köztársaság, Magyarország, Lengyelország és Szlovákia rendelkezésére álló – a 73/2009/EK rendelet 127. cikkében említett – pénzeszközök felső összeghatárát e rendelet IX. melléklete rögzíti.
   (10)   A 73/2009/EK rendelet 128. cikke (1) és (2) bekezdésének második albekezdésében említett költségvetési felső határok 2011. évi összegét e rendelet X. melléklete állapítja meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2011. július 14-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 30., 2009.1.31., 16. o.

      (2)  HL L 316., 2009.12.2., 1. o.

      I. MELLÉKLET

         A 73/2009/EK rendelet 52., 53. és 54. cikkének rendelkezéseivel összhangban odaítélendő közvetlen kifizetésekre vonatkozó költségvetési felső határok

         2011. naptári év

                  (ezer EUR)

                  BE

                  DK

                  ES

                  FR

                  IT

                  AT

                  PT

                  SI

                  FI

                  SE

                  Juh- és kecskehúsra vonatkozó támogatás

                  855

                  21 892

                  600

                  Juh- és kecskehúsra vonatkozó kiegészítő támogatás

                  7 184

                  200

                  Anyatehénre vonatkozó támogatás

                  77 565

                  261 153

                  525 622

                  70 578

                  78 695

                  Anyatehénre vonatkozó kiegészítő támogatás

                  19 389

                  26 000

                  99

                  9 462

                  Szarvasmarhára vonatkozó különleges támogatás

                  33 085

                  10 077

                  37 446

                  Szarvasmarhára vonatkozó vágási támogatás – Kifejlett egyedek

                  47 175

                  8 657

                  Szarvasmarhára vonatkozó vágási támogatás – Borjak

                  6 384

                  560

                  946

                  Paradicsom – 54. cikk (1) bekezdése

                  4 017

                  16 667

                  Paradicsomon kívüli gyümölcs és zöldség – 54. cikk (2) bekezdése

                  33 025

                  850

      II. MELLÉKLET

         A 73/2009/EK rendelet 87. cikkének rendelkezéseivel összhangban odaítélendő közvetlen kifizetésekre vonatkozó költségvetési felső határok

         2011. naptári év

                  (ezer EUR)

                  Spanyolország

                  Franciaország

                  Olaszország

                  Hollandia

                  Portugália

                  Finnország

                              –

                              Vetőmagokra vonatkozó támogatás

                  10 347

                  2 310

                  13 321

                  726

                  272

                  1 150

      III. MELLÉKLET

         A 73/2009/EK rendelet 68. cikkének (1) bekezdésében előírt különleges támogatásra vonatkozó költségvetési felső határok

         2011. naptári év

                  (ezer EUR)

                  Tagállam

                  Belgium

                  6 389

                  Bulgária

                  19 326

                  Cseh Köztársaság

                  31 826

                  Dánia

                  15 800

                  Németország

                  2 000

                  Észtország

                  1 253

                  Írország

                  25 000

                  Görögország

                  108 000

                  Spanyolország

                  247 865

                  Franciaország

                  456 600

                  Olaszország

                  316 950

                  Lettország

                  5 130

                  Litvánia

                  9 503

                  Magyarország

                  77 290

                  Hollandia

                  21 965

                  Ausztria

                  11 900

                  Lengyelország

                  40 800

                  Portugália

                  32 411

                  Románia

                  25 545

                  Szlovénia

                  11 699

                  Szlovákia

                  11 000

                  Finnország

                  47 555

                  Svédország

                  3 434

                  Egyesült Királyság

                  29 800

                                 Megjegyzés:

                              A 68. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett támogatás odaítélése céljából a tagállamok által bejelentett, az egységes támogatási rendszer szerinti felső határon belüli összegek.

                        Görögország: 30 000 000 EUR
                  Szlovénia: 4 800 000 EUR

      IV. MELLÉKLET

         A 73/2009/EK rendelet 68. cikke (1) bekezdése a) pontjának i., ii., iii. és iv. alpontjában, valamint 68. cikke (1) bekezdésének b) és e) pontjában előírt támogatásra vonatkozó költségvetési felső határok

         2011. naptári év

                  (ezer EUR)

                  Tagállam

                  Belgium

                  6 389

                  Bulgária

                  19 326

                  Cseh Köztársaság

                  31 826

                  Dánia

                  4 300

                  Németország

                  2 000

                  Észtország

                  1 253

                  Írország

                  25 000

                  Görögország

                  78 000

                  Spanyolország

                  178 265

                  Franciaország

                  272 600

                  Olaszország

                  147 950

                  Lettország

                  5 130

                  Litvánia

                  9 503

                  Magyarország

                  46 164

                  Hollandia

                  14 000

                  Ausztria

                  11 900

                  Lengyelország

                  40 800

                  Portugália

                  19 510

                  Románia

                  25 545

                  Szlovénia

                  6 899

                  Szlovákia

                  11 000

                  Finnország

                  47 555

                  Svédország

                  3 434

                  Egyesült Királyság

                  29 800

      V. MELLÉKLET

         A 73/2009/EK rendelet 68. cikkének (1) bekezdésében előírt különleges támogatás fedezésére a tagállamok által ugyanazon rendelet 69. cikke (6) bekezdésének a) pontja szerint felhasználható összegek

         2011. naptári év

                  (ezer EUR)

                  Tagállam

                  Belgium

                  6 389

                  Dánia

                  15 800

                  Írország

                  23 900

                  Görögország

                  70 000

                  Spanyolország

                  144 200

                  Franciaország

                  74 000

                  Olaszország

                  144 900

                  Hollandia

                  21 965

                  Ausztria

                  11 900

                  Portugália

                  21 700

                  Szlovénia

                  4 800

                  Finnország

                  4 762

      VI. MELLÉKLET

         Az egységes támogatási rendszerre vonatkozó költségvetési felső határok

         2011. naptári év

                  (ezer EUR)

                  Tagállam

                  Belgium

                  508 479

                  Dánia

                  997 381

                  Németország

                  5 769 994

                  Írország

                  1 339 421

                  Görögország

                  2 223 798

                  Spanyolország

                  4 676 132

                  Franciaország

                  7 477 752

                  Olaszország

                  4 048 143

                  Luxemburg

                  37 679

                  Málta

                  4 726

                  Hollandia

                  852 443

                  Ausztria

                  676 748

                  Portugália

                  435 505

                  Szlovénia

                  105 247

                  Finnország

                  521 080

                  Svédország

                  724 349

                  Egyesült Királyság

                  3 946 682

      VII. MELLÉKLET

         Az egységes területalapú támogatási rendszerre vonatkozó éves pénzügyi keretek

         2011. naptári év

                  (ezer EUR)

                  Tagállam

                  Bulgária

                  400 035

                  Cseh Köztársaság

                  667 365

                  Észtország

                  80 656

                  Ciprus

                  40 902

                  Lettország

                  111 260

                  Litvánia

                  289 729

                  Magyarország

                  958 593

                  Lengyelország

                  2 280 455

                  Románia

                  877 278

                  Szlovákia

                  292 357

      VIII. MELLÉKLET

         A 73/2009/EK rendelet 126. cikke szerinti elkülönített cukortámogatás odaítélése céljából a tagállamok rendelkezésére álló pénzeszközök felső összeghatára

         2011. naptári év

                  (ezer EUR)

                  Tagállam

                  Cseh Köztársaság

                  44 245

                  Lettország

                  3 308

                  Litvánia

                  10 260

                  Magyarország

                  41 010

                  Lengyelország

                  159 392

                  Románia

                  5 051

                  Szlovákia

                  19 289

      IX. MELLÉKLET

         A 73/2009/EK rendelet 127. cikke szerinti elkülönített gyümölcs- és zöldségtámogatás odaítélése céljából a tagállamok rendelkezésére álló pénzeszközök felső összeghatára

         2011. naptári év

                  (ezer EUR)

                  Tagállam

                  Cseh Köztársaság

                  414

                  Magyarország

                  4 756

                  Lengyelország

                  6 715

                  Szlovákia

                  690

      X. MELLÉKLET

         A 73/2009/EK rendelet 128. cikke szerinti átmeneti zöldség- és gyümölcstámogatásra vonatkozó költségvetési felső határok

         2011. naptári év

                  (ezer EUR)

                  Tagállam

                  Ciprus

                  Románia

                  Szlovákia

                  Paradicsom – 128. cikk (1) bekezdése

                  869

                  335

                  Paradicsomon kívüli gyümölcs és zöldség – 128. cikk (2) bekezdése

                  3 359