title: A Tanács 205/2013/EU végrehajtási rendelete ( 2013. március 7. ) a 2/2012/EU végrehajtási rendelettel kivetett, a Kínai Népköztársaságból és Tajvanból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik Fülöp-szigeteken feladott – adott esetben a Fülöp-szigetekről származóként bejelentett – importszállítmányaira történő kiterjesztéséről és a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik Malajziában vagy Thaiföldön feladott – adott esetben Malajziából vagy Thaiföldről származóként bejelentett – importszállítmányaira az említett rendelet által kiszabott dömpingellenes intézkedések esetleges kijátszására vonatkozó vizsgálat lezárásáról

text:
               12.3.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 68/1

         A TANÁCS 205/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2013. március 7.)
   a 2/2012/EU végrehajtási rendelettel kivetett, a Kínai Népköztársaságból és Tajvanból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik Fülöp-szigeteken feladott – adott esetben a Fülöp-szigetekről származóként bejelentett – importszállítmányaira történő kiterjesztéséről és a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik Malajziában vagy Thaiföldön feladott – adott esetben Malajziából vagy Thaiföldről származóként bejelentett – importszállítmányaira az említett rendelet által kiszabott dömpingellenes intézkedések esetleges kijátszására vonatkozó vizsgálat lezárásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 13. cikkére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:
   1.   ELJÁRÁS

   1.1.   A meglévő intézkedések

               (1)

               Az 1890/2005/EK tanácsi rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) kiszabott intézkedések lejárati felülvizsgálata nyomán a 2/2012/EU végrehajtási rendelettel (3) a Tanács 24,7 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára a rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett vállalatokon kívüli összes vállalat vonatkozásában. A továbbiakban ezen intézkedések elnevezése „hatályban lévő intézkedések” vagy „eredeti intézkedések”, az eredeti rendelettel elrendelt intézkedéseket eredményező vizsgálaté pedig „eredeti vizsgálat”.

         1.2.   A vizsgálat megindítása

               (2)

               Miután a tanácsadó bizottsággal való konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő prima facie bizonyíték áll rendelkezésre a vizsgálatnak az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése szerinti megindításához, az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) úgy döntött, hogy saját kezdeményezésére vizsgálatot indít a Kínából származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára elrendelt dömpingellenes intézkedéseknek az esetleges kijátszására vonatkozóan, és hogy a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik a Malajziában, Thaiföldön vagy a Fülöp-szigeteken feladott szállítmányaira nyilvántartásba vételi kötelezettséget ír elő, függetlenül attól, hogy az árut Malajziából, Thaiföldről vagy a Fülöp-szigetekről származóként jelentették-e be vagy sem.

               (3)

               A vizsgálatot a Bizottság az 502/2012/EU bizottsági rendelettel (4) (a továbbiakban: vizsgálatot megindító rendelet) 2012. június 15-én kezdeményezte.

               (4)

               A Bizottság rendelkezésére álló prima facie bizonyítékok azt mutatták, hogy az eredeti vizsgálatot követően elrendelt intézkedések nyomán jelentős változás következett be a kereskedelem szerkezetében a Kínából, Malajziából, Thaiföldről vagy a Fülöp-szigetekről az Unióba irányuló behozatalok tekintetében, ami az eredeti vizsgálat keretében elrendelt intézkedéseken kívüli egyéb okkal megfelelően nem volt indokolható. Ez a változás feltételezhetően a kínai eredetű, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik Unióba irányuló exportszállítmányainak Malajzián, Thaiföldön vagy a Fülöp-szigeteken keresztüli átrakodásából fakadt.

               (5)

               A bizonyíték rámutatott továbbá arra, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatása a mennyiségek és az árak tekintetében egyaránt csorbát szenved. Bebizonyosodott, hogy a Malajziából, Thaiföldről vagy a Fülöp-szigetekről érkező megnövekedett behozatal esetében az eredeti vizsgálatban megállapított, kárt nem okozó, a nyersanyag-költségek növekedésével kiigazított áraknál alacsonyabb árakat alkalmaztak.

               (6)

               Végezetül bizonyíték támasztotta alá, hogy a Malajziában, Thaiföldön vagy a Fülöp-szigeteken feladott, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik – a nyersanyag-költségek növekedésével kiigazított – árai az eredeti vizsgálat során megállapított rendes értékhez képest dömpingelt árak voltak.

         1.3.   Vizsgálat

               (7)

               A Bizottság hivatalosan értesítette Kína, Malajzia, Thaiföld és a Fülöp-szigetek hatóságait, a szóban forgó országok exportáló gyártóit, az ismert érintett uniós importőröket és az uniós gazdasági ágazat szereplőit a vizsgálat megindításáról.

               (8)

               A Bizottság elküldte a mentesség iránti kérelem nyomtatványait az általa ismert malajziai, thaiföldi és fülöp-szigeteki gyártóknak/exportőröknek, illetve eljuttatta azokat az érintett országok Európai Unió melletti képviseleteihez. A Bizottság kérdőíveket küldött az általa ismert kínai gyártóknak/exportőröknek, illetve eljuttatta azokat Kína Európai Unió melletti képviseletéhez. A Bizottság kérdőíveket küldött az általa ismert uniós importőröknek is.

               (9)

               Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és a vizsgálatot megindító rendeletben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek. Minden felet tájékoztattak arról, hogy az együttműködés hiánya az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását vonhatja maga után, valamint arról, hogy a vizsgálat megállapításait a rendelkezésre álló tényadatokra alapozzák.

               (10)

               Hét malajziai, hat thaiföldi és három fülöp-szigeteki gyártó/exportőr és adott esetben a hozzájuk kapcsolódó kínai vállalatok nyújtották be válaszaikat a mentességi nyomtatványokon. A Bizottság két malajziai, egy thaiföldi és egy fülöp-szigeteki vállalat beadványát formai okokból elutasította, mivel a szóban forgó vállalatokról vagy megállapítást nyert, hogy nem gyártói a vizsgált terméknek, vagy a mentességi kérelem benyújtását követően nem működtek együtt, vagy a mentességi kérelmet a vizsgálatnak egy nagyon késői szakaszában nyújtották be.

               (11)

               A kérdőíves megkeresésre a válaszokat két kínai exportőr és négy uniós importőr/importőrcsoport nyújtotta be.

               (12)

               A Bizottság a következő vállalatok telephelyein tett ellenőrző látogatásokat:

                           —

                           MCP Precision Sdn. Bhd. (Malajzia)

                           —

                           Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd. (Malajzia)

                           —

                           Tigges Fastener Technology Sdn. Bhd. (Malajzia) és a hozzá kapcsolódó kereskedő vállalatnál: Tigges Fastener Trading Sdn. Bhd. (Malajzia)

                           —

                           Tong Heer Fasteners Co. Sdn. Bhd. (Malajzia)

                           —

                           Well Union Metal Sdn. Bhd. (Malajzia) és a hozzá kapcsolódó tajvani vállalatoknál: Linkwell Industry és Linkfast Industry

                           —

                           A.B.P. Stainless Steel Fastener Co., Ltd. (Thaiföld)

                           —

                           Dura Fasteners Co., Ltd. (Thaiföld)

                           —

                           Taiyo Fasteners Co., Ltd. (Thaiföld)

                           —

                           Tong Heer Fasteners Co., Ltd. (Thaiföld)

                           —

                           TPC Stainless & Steel Fasteners Co., Ltd. (Thaiföld) és a hozzá kapcsolódó vállalatoknál: TPC Fasteners Co. Ltd, Thai Phaisarn Fastening Co. Ltd. és Phaisarn Fastening Ltd. Part. (Thaiföld)

                           —

                           Multi-Tek Fastenres Inc. (Fülöp-szigetek) és a hozzá kapcsolódó tajvani vállalatnál: Multi-Tek Fasteners & Parts Manufacturer Inc.

                           —

                           Phil Shin Works Corporation (Fülöp-szigetek)

                           —

                           Rosario Fasteners Corporation (Fülöp-szigetek) és a hozzá kapcsolódó tajvani vállalatnál: Lu Chu Shin Yee Works Co., Ltd.

         1.4.   Referencia-időszak és vizsgálati időszak

               (13)

               A referencia-időszak, azaz azon időszak, amelyre vonatkozóan a hozzáadottérték-teszteket és a dömpingelésre/áron aluli értékesítésre vonatkozó számításokat elvégezték, a 2011. április 1-jétől2012. március 31-ig tartó 12 hónapos időszakot fedte le. A vizsgálati időszak, azaz azon időszak, amelyre vonatkozóan a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változások és az intézkedések esetleges kijátszásának elemzését elvégezték, az eredeti intézkedések kiszabásának időpontjától a referencia-időszak végéig tartott.

         2.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

   2.1.   Általános észrevételek

               (14)

               Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének alapján az intézkedések kijátszásának megállapítása érdekében egymást követően megvizsgálták, hogy megváltozott-e a Kína, illetve az érintett három ország és az Unió közötti kereskedelem szerkezete; a változás olyan gyakorlatból, folyamatból vagy munkából eredt-e, amelynek a vám kivetésén kívül nem volt elfogadható oka vagy gazdasági indoka; volt-e bizonyíték a kárra vagy arra, hogy a vám javító hatását a vizsgálat tárgyát képező termék árai és/vagy mennyiségei tekintetében aláássák; továbbá, hogy volt-e bizonyíték a dömpingre az eredeti vizsgálat során előzőleg megállapított rendes értékekhez viszonyítva, szükség esetén az alaprendelet 2. cikkének rendelkezései értelmében.

         2.2.   Az érintett termék és a vizsgált termék

               (15)

               Az intézkedések esetleges kijátszása által érintett termék a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 7318 12 10, a 7318 14 10, a 7318 15 30, a 7318 15 51, a 7318 15 61 és a 7318 15 70 KN-kód alá tartozó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik (a továbbiakban: érintett termék).

               (16)

               A vizsgált termék azonos az érintett termékkel, de Malajziában, Thaiföldön vagy a Fülöp-szigeteken feladott, függetlenül attól, hogy az árut Malajziából, Thaiföldről vagy a Fülöp-szigetekről származóként jelentik-e be vagy sem, jelenleg pedig ugyanazon KN-kódok alá tartozik, mint az érintett termék (a továbbiakban: a vizsgált termék).

               (17)

               A vizsgálat azt mutatta, hogy a Kínából az Unióba exportált, és a Malajziából, Thaiföldről és a Fülöp-szigetekről az Unióba feladott, a fentiek szerint meghatározott, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek és ugyanazon célra alkalmazzák őket, ennélfogva az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell őket tekinteni.

         2.3.   A Fülöp-szigetekre vonatkozó megállapítások

   2.3.1.   Az együttműködés szintje

               (18)

               A (10) preambulumbekezdésben említettek szerint a megkeresésre mindössze három fülöp-szigeteki vállalat (amelyek egyikéről a későbbiekben megállapítást nyert, hogy nem gyártója vagy exportőre a vizsgált terméknek) nyújtott be mentességi kérelmet. Ily módon az együttműködő vállalatok a vizsgált terméknek a referencia-időszakban a Fülöp-szigetekről az Unióba irányuló exportjából 10 %-ot képviseltek.

               (19)

               A kérdőíves megkeresésre két kínai gyártó/exportőr is benyújtotta válaszát, jóllehet a vizsgálati időszak alatt egyikük sem volt érintett a Fülöp-szigetekre irányuló exportban.

               (20)

               Tekintettel a fülöp-szigeteki és kínai vállalatok által mutatott viszonylag alacsony szintű együttműködésre, a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik a Fülöp-szigetekről az Unióba irányuló behozatalára és az érintett termék Kínából a Fülöp-szigetekre irányuló exportjára vonatkozó megállapításokat az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban a rendelkezésre álló tényadatok alapján kellett levonni. Ebben az esetben a Fülöp-szigetekről az Unióba irányuló összimport mennyiségének meghatározásához az Eurostat adatait használták fel, a Kínából a Fülöp-szigetekre irányuló összkivitel mennyiségének meghatározásához pedig a kínai kiviteli statisztikákat használták fel.

               (21)

               A kínai kiviteli statisztikákkal kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a Kína és a Fülöp-szigetek közötti kereskedelmi forgalomra vonatkozó statisztikák HS-kódok egészét, azaz az érintett terméknél és a vizsgált terméknél tágabb termékcsoportokat fednek le. Figyelembe véve azonban a korábbi nagyon egyértelmű tendenciát, az adatok mégis alkalmasak a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változások megállapítására.

               (22)

               Végezetül még egy adatforrás, a fülöp-szigeteki hatóságok által közölt adatok is felhasználásra kerültek. Jóllehet ezek az adatok nem voltak teljes körűek és eléggé részletezettek ahhoz, hogy a vizsgálatot kizárólag ezekre lehetett volna alapozni, arra azonban alkalmasak voltak, hogy a kereskedelem szerkezetére vonatkozóan tett megállapításokat ellenőrizni lehessen velük.

         2.3.2.   A kereskedelem szerkezetének megváltozása

               (23)

               A Kínából származó behozatalra vonatkozóan kiszabott eredeti intézkedések bevezetését követően a vizsgált terméknek a Fülöp-szigetekről az Unióba irányuló behozatala hirtelen és számottevően megnőtt. A 2004–2005 közötti időszakban jellemző 100 tonna alatti minimális szintről a referencia-időszakban több mint 12 000 tonnára emelkedett.

                           2004

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           Ref. idő

                           Mennyiség
                           (tonna)

                           69

                           23

                           1 369

                           6 048

                           7 046

                           5 406

                           15 580

                           14 528

                           12 075

                              Forrás: Eurostat

               (24)

               Ugyanezen időszak alatt a Kínából a Fülöp-szigetekre irányuló kivitel a 2004-es 1 100 tonnáról a referencia-időszakra több mint 15 000 tonnára emelkedett.

                           2004

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           Ref. idő

                           Mennyiség
                           (tonna)

                           1 104

                           2 022

                           2 107

                           3 727

                           3 856

                           7 513

                           11 262

                           15 553

                           15 632

                              Forrás: kínai kiviteli statisztikák (Globális Kereskedelmi Atlasz, GTA adatbázis)

               (25)

               A fenti adatok világosan mutatják, hogy a Fülöp-szigetekről az Unióba irányuló behozatal szintje 2004-ben és 2005-ben elhanyagolható volt. Ezzel szemben 2006-ban, a Kínára vonatkozó intézkedések bevezetését követően, a behozatal hirtelen megugrott, és mennyiségét tekintve részben kiváltotta a Kínából az uniós piacra irányuló kivitelt. Ezenkívül a hatályos intézkedések elrendelése óta a Kínából az Unióba irányuló behozatal jelentős mértékben (70 %-kal) csökkent. Meg kell jegyezni továbbá, hogy a fülöp-szigeteki hatóságoktól kapott adatok megerősítik azt, hogy a Kínából származó behozatalnak csak kis hányada került kereskedelmi forgalomba fülöp-szigeteki vámterületen. A behozatal nagy részét a különleges gazdasági övezetekbe irányították.

         2.3.3.   Az intézkedések kijátszásának jellege

               (26)

               Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a kereskedelem szerkezetének megváltozása olyan gyakorlat, eljárás vagy munka következménye legyen, melynek a vám kivetésén kívül semmilyen más elfogadható oka vagy gazdasági indoka nincs. A gyakorlat, eljárás vagy munka többek között az intézkedések által érintett termék harmadik országokon keresztül történő feladása is lehet.

               (27)

               Meg kell jegyezni, hogy a fülöp-szigeteki együttműködő vállalatok kivitele az Unióba irányuló teljes fülöp-szigeteki kivitel 10 %-át adta a referencia-időszak alatt. A fennmaradó kivitel feltételezhetően a vizsgálat során nem együttműködő vállatoktól származik, vagy teljes mértékben átrakodási gyakorlatból ered. Ez utóbbi következtetést támasztják alá a fülöp-szigeteki hatóságok által közölt információk és adatok és különösen az a tény, hogy i. az érintett termék Kínából származó behozatalának nagy részét különleges gazdasági övezetekbe irányították, így az nem lépett fülöp-szigeteki vámterületre, ii. a vizsgált termék valódi fülöp-szigeteki gyártóinak száma nagyon alacsony.

               (28)

               Így megerősítést nyert annak ténye, hogy a Kínából származó termékeket a Fülöp-szigeteken átrakodták.

         2.3.4.   A dömpingellenes vám kivetésén kívüli megfelelő magyarázat vagy gazdasági indok hiánya

               (29)

               A vizsgálat az átrakodásra semmi más elfogadható okot vagy gazdasági indokot nem talált, mint az érintett termékre vonatkozó hatályos rendelkezések megkerülésének szándékát. A vámon kívül nem volt kimutatható semmilyen más olyan intézkedés, amelyet az átrakodási költségek kompenzálásának lehetne tekinteni, különösen a Kínából származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemeknek és részeiknek a Fülöp-szigeteken keresztül történő szállítására vagy átrakodására vonatkozóan.

         2.3.5.   A dömpingellenes vám javító hatásának aláásása

               (30)

               Annak megállapítására, hogy a vizsgált importált termékek mennyiségei és árai aláásták-e az érintett termékre elrendelt, hatályos intézkedések javító hatásait, az Eurostat adatait használták fel, mivel a nem együttműködő fülöp-szigeteki gyártók kiviteleinek mennyiségeire és áraira vonatkozóan ezek voltak a legjobb elérhető adatok. Az így megállapított árakat összehasonlították az eredeti vizsgálatban az uniós gyártók tekintetében megállapított kármegszüntetési szinttel. Tekintettel az eredeti vizsgálati időszak és a mostani vizsgálat referencia-időszaka közötti jelentős időbeli eltérésre, figyelembe kellett venni a termelési költségek alapvető összetevői tekintetében bekövetkezett lényegi változásokat. Ez a kárt nem okozó áraknak az alapvető nyersanyagok árának növekedése alapján történt kiigazítása, míg a gyártási és értékesítési költségek további összetevői tekintetében az uniós fogyasztói árindex változásának megfelelő kiigazítás formájában történt meg.

               (31)

               A Fülöp-szigetekről az Unióba irányuló behozatal mennyiségének növekedése – azaz a 2004-es 100 tonna alatti értékről a referencia-időszakban 12 000 tonnára való emelkedése – jelentősnek tekinthető.

               (32)

               A kiigazított kármegszüntetési szintnek az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlítása alapján kimutatható az áron aluli értékesítés.

               (33)

               Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatásai se a mennyiség, se az ár tekintetében nem tudnak teljes mértékben érvényesülni.

         2.3.6.   A dömping bizonyítéka

               (34)

               Végül az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy van-e bizonyíték a dömpingre az eredeti vizsgálat során megállapított rendes érték vonatkozásában.

               (35)

               Az eredeti rendeletben a rendes értéket a Tajvanon jellemző árak alapján állapították meg, amely országot a vizsgálat során Kínához hasonló, megfelelő piacgazdasággal rendelkező országnak tekintették. Tekintettel azonban az eredeti vizsgálati időszak és a mostani vizsgálat referencia-időszaka közötti jelentős időbeli eltérésre, figyelembe kellett venni a termelési költségek alapvető összetevői tekintetében bekövetkezett lényegi változásokat. Ez a rendes értéknek az alapvető nyersanyagok árának növekedése alapján történt kiigazítása, míg a gyártási és értékesítési költségek további összetevői tekintetében a tajvani fogyasztói árindex változásának megfelelő kiigazítás formájában történt meg.

               (36)

               A fülöp-szigeteki exportárak meghatározása a rendelkezésre álló tényadatok, vagyis a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik referencia-időszak alatti, az Eurostat szerinti átlagos exportárai alapján történt. A rendelkezésre álló tényadatok használatára azért került sor, mert a vizsgált termék fülöp-szigeteki gyártói minimális szinten voltak hajlandók együttműködni. A számításhoz felhasznált átlagos exportárakat a két együttműködő fülöp-szigeteki exportőr áraival összehasonlítva úgy tűnt, hogy az átlagos exportárak összeegyeztethetők azokkal.

               (37)

               A rendes érték és az exportár megalapozott összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában megfelelő módon figyelembe vették az árakat és az azok összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. A szállítási, biztosítási költségek különbségeit, valamint az exportértékesítés után Kínában felszámított nem visszatéríthető héából származó különbséget ennek megfelelően kiigazították. Mivel a fülöp-szigeteki és kínai gyártók csak korlátozott mértékben működtek együtt, a kiigazításokat a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb tényadatokra kellett alapozni. Ennek megfelelően a szállítási és biztosítási költségekhez kapcsolódó kiigazításokat a tonnánként szállítási és biztosítási költségekre vonatkozóan az eredeti vizsgálatban alkalmazott értékekkel végezték.

               (38)

               Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a dömpinget az eredeti rendeletben megállapított rendes érték kiigazított súlyozott átlagának és a jelenlegi vizsgálat referencia-időszaka során a Fülöp-szigetekre érvényes exportárak kapcsolódó súlyozott átlagának összehasonlításával számították ki, az uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli CIF-ár százalékában kifejezve.

               (39)

               A rendes érték súlyozott átlagának az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlítása a dömping meglétét mutatta.

         2.4.   Malajziára vonatkozó megállapítások

   2.4.1.   Az együttműködés szintje

               (40)

               A fenti (10) preambulumbekezdésben említettek szerint hét malajziai vállalat küldte vissza a mentességi kérelmeket. E vállalatok egyike feltételezhetően nem volt a vizsgált termék gyártója, míg egy másik gyártó a nem teljes körű válaszát a vizsgálat egy késői szakaszában nyújtotta be, ami lehetetlenné tette a hiányzó információk pótlását és a közölt információk és adatok ellenőrzését. Ebből kifolyólag ezt a két mentességi kérelmet figyelmen kívül kellett hagyni. Mindazonáltal a fennmaradó öt együttműködő malajziai vállalat a vizsgált terméknek a referencia-időszakban az Unióba irányuló malajziai exportjából 93 %-ot képviselt.

         2.4.2.   A kereskedelem szerkezetének megváltozása

               (41)

               A Kínából származó behozatalra vonatkozóan kiszabott eredeti intézkedések bevezetését követően a vizsgált terméknek Malajziából az Unióba irányuló behozatala folyamatosan nőtt. A 2004–2005 közötti időszakban jellemző évi 2 000 tonna alatti minimális szintről a referencia-időszakban több mint 13 000 tonnára emelkedett.

                           2004

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           Ref. idő

                           Mennyiség
                           (tonna)

                           1 701

                           1 849

                           7 930

                           13 548

                           13 712

                           9 809

                           9 615

                           13 498

                           13 363

                              Forrás: Eurostat

               (42)

               Ki kell hangsúlyozni ugyanakkor, hogy az ellenőrző látogatásokat követően megerősítést nyert, hogy az Unióba irányuló malajziai export ezen növekedése a valódi malajziai gyártás ugyanezen időszakban bekövetkezett növekedésével magyarázható. Az együttműködő vállalatok – amelyekről megállapítást nyert, hogy az intézkedések kijátszásában nem érintett malajziai gyártók – az Unióba irányuló export 93 %-át adták. A vizsgálat kimutatta, hogy ezen vállalatok közül mindössze egy volt, amelyik átrakodta az érintett terméket, ez a tevékenység azonban forgalmának csak kis hányadát érintette és 2009-ben be is fejeződött. Az együttműködő vállalatok egyikéről sem állapították meg azt, hogy érintett lett volna olyan összeszerelési műveletekben, amelyek során kínai eredetű alkatrészeket vagy félkész termékeket használtak fel.

               (43)

               A fentiek alapján megállapítható, hogy a Malajziából származó import növekedése a hazai termelés növekedésével magyarázható. Következésképp a Malajzia és az Unió közötti kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változást nem az intézkedések kijátszása eredményezte.

         2.5.   Thaiföldre vonatkozó megállapítások

   2.5.1.   Az együttműködés szintje

               (44)

               A fenti (10) preambulumbekezdésben említettek szerint hat thaiföldi vállalat küldte vissza a mentességi kérelmeket. Ezen vállalatok egyike nem működött együtt a további eljárásban, így a hiányzó információk és adatok pótlására, illetve helyszíni ellenőrzések lebonyolítására nem volt lehetőség. Ennek folytán a szóban forgó mentességi kérelem nem került figyelembevételre. Mindazonáltal a fennmaradó öt együttműködő thaiföldi vállalat a vizsgált terméknek a referencia időszakban az Unióba irányuló thaiföldi exportjából 67 %-ot képviselt.

         2.5.2.   A kereskedelem szerkezetének megváltozása

               (45)

               A Kínából származó behozatalra vonatkozóan kiszabott eredeti intézkedések bevezetését követően a vizsgált terméknek Thaiföldről az Unióba irányuló behozatala az alábbi trendet követte:

                           2004

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           Ref. idő

                           Mennyiség
                           (tonna)

                           5 373

                           3 308

                           1 290

                           850

                           453

                           128

                           367

                           5 546

                           6 715

                              Forrás: Eurostat

               (46)

               A Thaiföldről az Unióba irányuló kivitel elemzésekor figyelembe kell venni azt a tényt, hogy 2005 novembere óta – Kínához hasonlóan – Thaifölddel szemben is uniós antidömping intézkedések voltak érvényben (5). Ezek az intézkedések 2010 novemberében lejártak. Ezt követően meredek emelkedés figyelhető meg az Unióba irányuló thaiföldi export alakulásában: a 2010-es 367 tonnáról 2011-re több mint 5 500 tonnára, a referencia-időszakban pedig több mint 6 700 tonnára emelkedett a mennyiség.

               (47)

               Meg kell jegyezni ugyanakkor, hogy a vizsgált terméknek a referencia-időszakban Thaiföldről az Unióba irányuló kivitele az abszolút mennyiséget tekintve nem sokkal magasabb, mint a 2004-es, azaz a Kínával és Thaifölddel szembeni dömpingellenes intézkedések bevezetése előtti érték. A relatív (a teljes uniós behozatal százalékában mért) értékeket tekintve a thaiföldi behozatal még csökkent is: közel 12 %-os értékről 7 %-ra.

               (48)

               A vizsgálat nem talált kínai eredetű alkatrészek vagy félkész termékek felhasználásával történő átrakodásra vagy összeszerelésére utaló jeleket. Tekintettel arra a tényre, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetését megelőzően a thaiföldi kivitel kétséget kizáróan ténylegesen thaiföldi termeléshez kapcsolódott, nehéz lenne azt a következtetést levonni, hogy a jelenlegi – hasonló mennyiségű – kivitel eltérő származású lenne. Ki kell emelni továbbá, hogy az ebben a vizsgálatban együttműködő két legnagyobb thaiföldi gyártó a Thaifölddel szemben indított eredeti vizsgálatban is részt vett.

               (49)

               A fentiek alapján megállapítható, hogy a Thaiföldről származó import növekedése jórészt a hazai termelés növekedésével magyarázható. Következésképp a Thaiföld és az Unió közötti kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változást nem az intézkedések kijátszása eredményezte.

         3.   INTÉZKEDÉSEK

               (50)

               A fentiek figyelembevételével az a következtetés került levonásra, hogy az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében a Kínából származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot kijátszották a Fülöp-szigeteken keresztüli átrakodással.

               (51)

               Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdése első mondatának megfelelően az érintett termék behozatalára vonatkozó hatályos intézkedéseket ezért ki kell terjeszteni a vizsgált termék behozatalára, azaz ugyanezen terméknek a Fülöp-szigeteken feladott behozatalára, függetlenül attól, hogy az árut a Fülöp-szigetekről származóként jelentették-e be vagy sem.

               (52)

               Tekintettel arra, hogy a vizsgálat során alacsony volt az együttműködési készség, a kiterjesztendő intézkedés megegyezik a 2/2012/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (2) bekezdésében a – kínai vállalatok esetében – „minden más vállalatra” meghatározott intézkedéssel, amely jelenleg az uniós határparitáson számított, vámkezelés előtti, nettó árra alkalmazandó 27,4 %-os végleges dömpingellenes vámot jelent.

               (53)

               Az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdése és 14. cikke (5) bekezdése alapján – amelyek előírják, hogy a kiterjesztett intézkedéseket alkalmazni kell a vizsgálatot megindító rendeletben előírtak szerint nyilvántartásba vett, az Unióba érkező behozatalokra – be kell szedni a Fülöp-szigeteken feladott, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik nyilvántartásba vett behozatalaira vonatkozó vámokat.

         4.   A MALAJZIÁBÓL ÉS THAIFÖLDRŐL SZÁRMAZÓ BEHOZATALLAL KAPCSOLATOS VIZSGÁLAT MEGSZÜNTETÉSE

               (54)

               Tekintettel a Malajziára és Thaiföldre vonatkozó megállapításokra, a dömpingellenes intézkedéseknek a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik Malajziában vagy Thaiföldön feladott importszállítmányaival történő esetleges kijátszására vonatkozó vizsgálatot meg kell szüntetni, a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik Malajziában vagy Thaiföldön feladott importszállítmányaira vonatkozóan az eredeti rendelet által bevezetett nyilvántartásba vételt ugyancsak meg kell szüntetni.

         5.   MENTESSÉG IRÁNTI KÉRELMEK

               (55)

               A (10) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően 16 malajziai, thaiföldi és fülöp-szigeteki vállalat nyújtott be mentesség iránti kérelmeket, amelyben az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdésével összhangban mentességet kértek az esetlegesen kiterjesztett intézkedések alól.

               (56)

               A malajziai és thaiföldi vállalatok mentességi kérelmeinek vizsgálatára nem került sor, mivel az intézkedések kiterjesztése e két országot nem érinti.

               (57)

               A mentesség iránti kérelmet benyújtó fülöp-szigeteki vállalatok egyikéről megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszak alatt nem volt gyártója vagy exportőre a vizsgált terméknek, tevékenységének jellegére vonatkozóan nem lehetett megállapításokat tenni. Ezért ebben a szakaszban e vállalat részére nem lehet mentességet biztosítani. Ha azonban a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések kiterjesztését követően kiderül, hogy teljesülnek az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdésében és 13. cikke (4) bekezdésében előírt feltételek, a vállalat kérheti helyzete felülvizsgálatát.

               (58)

               Az ellenőrző látogatásokat követően megerősítést nyert, hogy a másik két vállalat valódi fülöp-szigeteki exportáló gyártó. Megállapítható tehát, hogy a szóban forgó gyártók nem folytattak az intézkedések kijátszására irányuló tevékenységet, következésképp e vállalatok részére mentesség biztosítható.

               (59)

               Megállapítást nyert, hogy ebben az esetben különleges intézkedésekre van szükség annak biztosítására, hogy az ilyen mentesítések megfelelően alkalmazhatók legyenek. Ezen különleges intézkedések közé tartozik az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságai számára. Az olyan behozatal után, amelyet nem kísér ilyen számla, a kiterjesztett dömpingellenes vám fizetendő.

               (60)

               A többi fülöp-szigeteki gyártót – amelyek nem jelentkeztek az eljárás során és nem exportálták a vizsgált terméket a vizsgálati időszakban, és amely gyártók az alaprendelet 11. cikkének (4) és 13. cikkének (4) bekezdése értelmében a kiterjesztett dömpingellenes vám alóli mentesség iránti kérelmet szándékoznak benyújtani – mentességi nyomtatvány kitöltésére fogják felkérni annak érdekében, hogy a Bizottság elbírálhassa kérelmüket. A Bizottság rendes körülmények között helyszíni ellenőrző látogatást is tesz. Amennyiben az alaprendelet 11. cikkének (4) és 13. cikkének (4) bekezdésében megállapított feltételek teljesülnek, mentesség adható. Mentességre való jogosultság esetén a Bizottság, a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően meghozott határozatával engedélyezheti az e rendelettel kiterjesztett vám alóli mentességet azon vállalatok importszállítmányai tekintetében, amelyek nem játsszák ki a 2/2012/EK végrehajtási rendelet által kivetett dömpingellenes intézkedéseket.

         6.   NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL

               (61)

               Valamennyi érintett fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek a fenti következtetésekhez vezettek, és felkérték őket észrevételeik megtételére. A tájékoztatást követően észrevételek nem érkeztek,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   A 2/2012/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdése által a kínai vállalatok tekintetében „minden más vállalatra” alkalmazandó, a Kínai Népköztársaságból származó, rozsdamentes acélból készült kötőelemek és részeik behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám ezennel kiterjesztésre kerül a jelenleg az ex 7318 12 10, ex 7318 14 10, ex 7318 15 30, ex 7318 15 51, ex 7318 15 61 és ex 7318 15 70 KN-kódok (7318121011, 7318121091, 7318141011, 7318141091, 7318153011, 7318153061, 7318153081, 7318155111, 7318155161, 7318155181, 7318156111, 7318156161, 7318156181, 7318157011, 7318157061 és 7318157081 TARIC-kódok) alá tartozó, rozsdamentes acélból készült kötőelemek és részeik Fülöp-szigeteken feladott importszállítmányaira, függetlenül attól, hogy az árut a Fülöp-szigetekről származóként jelentették-e be vagy sem. Az intézkedés alól kivételt élveznek az alább felsorolt vállalatok által előállított áruk:

               Vállalat

               TARIC-kiegészítő kód

               Multi-Tek Fasteners Inc, Clark Freeport Zone, Pampanga, Fülöp-szigetek

               B355

               Rosario Fasteners Corporation, Cavite Economic Area, Fülöp-szigetek

               B356

         (2)   Az (1) bekezdésben külön említett vállalatok számára nyújtott, vagy a Bizottság által a 3. cikk (2) bekezdésében engedélyezett mentességek alkalmazásának feltétele az, hogy a tagállamok vámhatóságaihoz a mellékletben szereplő feltételeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számlák kerüljenek benyújtásra. Amennyiben ilyen számla bemutatására nem kerül sor, az (1) bekezdéssel elrendelt dömpingellenes vámot kell alkalmazni.
   (3)   A Fülöp-szigeteken feladott, a 502/2012/EU rendelet 2. cikkének, valamint az 1225/2009/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően nyilvántartásba vett importszállítmányok után – függetlenül attól, hogy azokat a Fülöp-szigetekről származóként jelentették-e be vagy sem – be kell szedni az e cikk (1) bekezdésével kiterjesztett vámot, kivéve az (1) bekezdésben felsorolt vállatok által gyártott termékek behozatalát.
   (4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
   2. cikk
   A Kínai Népköztársaságból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik importszállítmányaira vonatkozóan a 2/2012/EU végrehajtási rendelet által kiszabott dömpingellenes intézkedéseknek a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik Malajziában vagy Thaiföldön feladott – adott esetben Malajziából vagy Thaiföldről származóként bejelentett – importszállítmányaival történő esetleges kijátszására vonatkozó vizsgálat ezennel lezárul.
   3. cikk
   (1)   Az 1. cikk által kiterjesztett vám alóli mentesség iránti kérelmeket az Európai Unió valamelyik hivatalos nyelvén, a mentességet kérő vállalat képviseletére felhatalmazott személy aláírásával, írásban kell benyújtani. A kérelmet a következő címre kell küldeni:

               European Commission

               Directorate-General for Trade

               Directorate H

               Office: N-105 08/20

               1049 Bruxelles/Brussel

               BELGIQUE/BELGIË

               Fax (32 2) 295 65 05

         (2)   Az 1225/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint a Bizottság, a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően meghozott határozatával engedélyezheti az 1. cikk által kiterjesztett vám alóli mentességet azon vállalatok behozatalai tekintetében, amelyek nem játsszák ki a 2/2012/EU rendelettel elrendelt dömpingellenes intézkedéseket.
   4. cikk
   A vámhatóságok utasítást kapnak arra, hogy szüntessék meg a behozataloknak az 502/2012/EU rendelet 2. cikkének megfelelően elrendelt nyilvántartásba vételét.
   5. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2013. március 7-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. SHATTER

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  HL L 302., 2005.11.19., 1. o.

      (3)  HL L 5., 2012.1.7., 1. o.

      (4)  HL L 153., 2012.6.14., 8. o.

      (5)  HL L 302., 2005.11.19., 1. o.

      MELLÉKLET
      Az 1. cikk (2) bekezdésben említett érvényes kereskedelmi számlán kötelező feltüntetni a számlát kibocsátó vállalat tisztségviselője által aláírt, alábbi formátumú nyilatkozatot:

                  1.

                  A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása.

                  2.

                  A következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (volumen) (érintett terméket) a(z) (vállalat neve és címe) (kiegészítő TARIC-kód) állította elő (érintett ország)-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.”

                  3.

                  Dátum és aláírás.


title: A Bizottság (EU) 2015/594 végrehajtási rendelete ( 2015. április 14. ) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Jambon sec des Ardennes/Noix de Jambon sec des Ardennes [OFJ])

text:
               16.4.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 99/6

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/594 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. április 14.)
   az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Jambon sec des Ardennes/Noix de Jambon sec des Ardennes [OFJ])
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta Franciaország kérelmét, amely a 2036/2001/EK bizottsági rendelet (2) alapján bejegyzett „Jambon sec des Ardennes”/„Noix de Jambon sec des Ardennes” oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul.

               (2)

               A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet (3) az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               (3)

               A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalás, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A „Jambon sec des Ardennes”/„Noix de Jambon sec des Ardennes” (OFJ) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közétett módosítása jóváhagyásra kerül.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. április 14-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Phil HOGAN

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

      (2)  A Bizottság 2001. október 17-i 2036/2001/EK rendelete egyes neveknek a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 2081/92/EGK tanácsi rendeletben foglalt, az oltalom alatt álló földrajzi jelzések és eredetmegjelölések nyilvántartásába való bejegyzéséről szóló 2400/96/EK rendelet mellékletének kiegészítéséről (HL L 275., 2001.10.18., 9. o.).

      (3)  HL C 444., 2014.12.12., 25. o.


title: A Bizottság 623/2013/EU végrehajtási rendelete ( 2013. június 27. ) az 1238/95/EK rendeletnek a Közösségi Növényfajta-hivatal részére fizetendő éves díj mértéke tekintetében történő módosításáról

text:
               28.6.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 177/20

         A BIZOTTSÁG 623/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2013. június 27.)
   az 1238/95/EK rendeletnek a Közösségi Növényfajta-hivatal részére fizetendő éves díj mértéke tekintetében történő módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a közösségi növényfajta-oltalmi jogokról szóló, 1994. július 27-i 2100/94/EK tanácsi rendeletre (1) („az alaprendelet”) és különösen annak 113. cikkére,
   a Közösségi Növényfajta-hivatal igazgatási tanácsával folytatott konzultációt követően,
   mivel:

               (1)

               A Közösségi Növényfajta-hivatal részére fizetendő díjak tekintetében a 2100/94/EK tanácsi rendelet végrehajtási szabályairól szóló, 1995. május 31-i 1238/95/EK bizottsági rendelet 9. cikkének (1) bekezdése (2) meghatározza a közösségi növényfajta-oltalom időtartama alatt minden évben a Közösségi Növényfajta-hivatal (a továbbiakban: a Hivatal) részére fizetendő díj mértékét a 2100/94/EK rendelet 113. cikke (2) bekezdése d) pontjának megfelelően.

               (2)

               A Hivatal pénzügyi tartaléka meghaladja a kiegyensúlyozott költségvetés fenntartásához és a működése folyamatosságának biztosításához szükséges szintet. Következésképpen az éves díjat 2014-től csökkenteni kell.

               (3)

               Az 1238/95/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (4)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növényfajta-oltalmi Állandó Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 1238/95/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

      „(1)   A Hivatal a közösségi növényfajta-oltalmi jog jogosultjának (a továbbiakban: a jogosult) az alaprendelet 113. cikke (2) bekezdése d) pontjának megfelelően 250 EUR díjat számít fel a közösségi növényfajta-oltalmi jog oltalmi idejének minden egyes évében (a továbbiakban: éves díj).”

   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2013. június 27-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 227., 1994.9.1., 1. o.

      (2)  HL L 121., 1995.6.1., 31. o.


title: A Bizottság (EU) 2016/1403 végrehajtási rendelete (2016. augusztus 22.) az ICES 27 és 28.2 alkörzeteknek a 2016-os halászati tilalmi időszak alkalmazása alól történő kivonásáról

text:
               23.8.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 228/30

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1403 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. augusztus 22.)
   az ICES 27 és 28.2 alkörzeteknek a 2016-os halászati tilalmi időszak alkalmazása alól történő kivonásáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a balti-tengeri tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a 2847/93/EGK rendelet módosításáról és a 779/97/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. szeptember 18-i 1098/2007/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 29. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A balti-tengeri tőkehalállományok halászatára vonatkozó tilalmi időszak létrehehozásáról szóló rendelkezéseket az 1098/2007/EK rendelet állapítja meg.

               (2)

               Az 1098/2007/EK rendelet 29. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság határozhat az ICES 27 és 28.2 alkörzeteknek a halászati tilalmi időszak hatálya alóli kivonása alól, amennyiben a legutóbbi jelentéstételi időszakban az említett alkörzetekben kifogott tőkehal mennyisége nem ért el egy meghatározott küszöbértéket.

               (3)

               Figyelembe véve az érintett tagállamok által benyújtott jelentéseket és a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság szakvéleményét, az ICES 27 és 28.2 alkörzetet indokolt 2016-ban kivonni az említett halászati tilalmi időszak hatálya alól.

               (4)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 1098/2007/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának rendelkezései 2016-ban nem alkalmazandók az ICES 27 és 28.2 alkörzetre.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. augusztus 22-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 248., 2007.9.22., 1. o.


title: A Bizottság 384/2013/EU végrehajtási rendelete ( 2013. április 22. ) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

text:
               27.4.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 117/7

         A BIZOTTSÁG 384/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2013. április 22.)
   egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
   mivel:

               (1)

               A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

               (2)

               A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

               (3)

               Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

               (4)

               Indokolt úgy rendelkezni, hogy az Európai Unióban a kettős ellenőrzési rendszerekre, valamint a textiltermékek Európai Unióba való behozatalakor alkalmazott előzetes és visszamenőleges megfigyelésével kapcsolatos hatályos intézkedésekre figyelemmel, a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – 60 napig továbbra is felhasználhatja.

               (5)

               A Vámkódexbizottság az elnöke által megállapított határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A Kombinált Nómenklatúrában a melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.
   2. cikk
   Az Európai Unióban a kettős ellenőrzési rendszerekre, valamint a textiltermékek Európai Unióba való behozatalakor alkalmazott előzetes és visszamenőleges megfigyelésével kapcsolatos hatályos intézkedésekre figyelemmel, indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – 60 napig továbbra is felhasználhatja.
   3. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2013. április 22-én.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,
         Algirdas ŠEMETA

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

      (2)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

      MELLÉKLET

                  Árumegnevezés

                  Besorolás
                  (KN-kód)

                  Indokolás

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Henger alakú, körülbelül 7 mm átmérőjű és 130 mm hosszúságú termék, amelynek külső papírrétege a következő alkotóelemeket tartja össze:

                              —

                              három, aktív szenet tartalmazó cellulóz-acetátszál-szűrő [C],

                              —

                              négy, impregnált szálakat is tartalmazó cellulóz-acetátszál-szűrő (olyan ragasztóanyaggal impregnálva, amely nem hatol be a szálak belsejébe) [I],

                              —

                              két cellulóz-acetátszál-szűrő [A],

                              —

                              négy olyan alkotóelem, amely ízes keleti típusú, cigarettákban is használt dohányt tartalmaz [T].

                        Az egyes szűrők [C, I, A] cellulóz-acetát szálai egymással párhuzamosan helyezkednek el. A szálak rugalmas, egyenlő vastagságú szivacsos testet alkotnak, amely könnyen elválasztható és „téphető”.
                  A hengeren belül az alkotóelemek a következő sorrendben helyezkednek el:

                              —

                              C (hossza körülbelül 6 mm),

                              —

                              I (hossza körülbelül 10 mm),

                              —

                              T (hossza körülbelül 10 mm),

                              —

                              A (hossza körülbelül 13 mm),

                              —

                              T (hossza körülbelül 10 mm),

                              —

                              I (hossza körülbelül 10 mm),

                              —

                              C (hossza körülbelül 12 mm),

                              —

                              I (hossza körülbelül 10 mm),

                              —

                              T (hossza körülbelül 10 mm),

                              —

                              A (hossza körülbelül 13 mm),

                              —

                              T (hossza körülbelül 10 mm),

                              —

                              I (hossza körülbelül 10 mm),

                              —

                              C (hossza körülbelül 6 mm).

                        A termékben található különböző anyagok tömegének százalékos aránya a következő:

                              —

                              C: körülbelül 17 %,

                              —

                              I: körülbelül 16 %,

                              —

                              A: körülbelül 8 %,

                              —

                              T: körülbelül 41 %,

                              —

                              papír: körülbelül 18 %.

                        A terméket rendeltetése szerint felvágják és füstszűrős cigaretták gyártásához használják. A termék objektív jellemzőiből nem nyilvánvaló, hogy miként kell felvágni.
                  (Lásd a 664 A és B jelölésű fényképet) (1)

                  5601 22 10

                  A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1., 4. és 6. általános szabály, valamint az 5601, az 5601 22 és az 5601 22 10 KN-kód szövegezése határozza meg.
                  A termék alkotóelemei között több a szűrő mint a dohány. A dohány két szűrő között maradhat, így előfordulhat, hogy nem ég el, csupán a cigaretta ízesítőelemeként szolgál. A dohány a termék tömegének csak körülbelül egyharmadát teszi ki. Következésképpen a termék alapvető jellemzőjét a 3. b) általános szabály értelmében a különböző szűrők határozzák meg.
                  A sima [A] és az impregnált [I] cellulóz-acetát szálak együttes tömegének és térfogatának százalékos aránya meghaladja az aktív szenet tartalmazó [C] cellulóz-acetát szálakét. Következésképpen a termék alapvető jellemzőjét a 3. b) általános szabály értelmében a sima és az impregnált cellulóz-acetát szálakból készített szűrők [A, I] határozzák meg.
                  A sima és az impregnált cellulóz-acetát szálakból készített szűrők [A, I] nem rendelkeznek az előírt kohézióval és szakítószilárdsággal. Következésképpen a termék 5602 vtsz. alá nemezként vagy az 5603 vtsz. alá nem szőtt textíliaként történő besorolása kizárt.
                  A sima és az impregnált cellulóz-acetát szálakból készített szűrők [A, I] nem a 63. árucsoporthoz tartozó 1. megjegyzés szerinti „textilanyagból” készültek. Következésképpen a termék 6307 vtsz. alá történő besorolása kizárt.
                  A sima és az impregnált cellulóz-acetát szálakból [A, I] készített szűrőkön belül a szálak egymással párhuzamosan helyezkednek el. Következésképpen a termék 5601 vtsz. alá vattaként történő besorolása kizárt.
                  Mivel a sima és az impregnált cellulóz-acetát szálakból készített szűrőket [A, I] az 1–3. általános szabály alapján nem lehet besorolni, a terméket a 4. általános szabály alkalmazásával azon áruk vámtarifaszáma alá kell besorolni, amelyekhez a legközelebb áll.
                  Mivel a szálak könnyen elválaszthatók és „téphetőek”, továbbá rugalmas, egyenlő vastagságú szivacsos testet alkotnak, külső megjelenésük a vattáéhoz hasonlítható. Következésképpen az [A, I] szűrőket az 5601 vtsz. alá kell besorolni (lásd még a cigarettaszűrő-vég készítéséhez használt rudak 5601 22 alszám alá való besorolásáról szóló HR áruosztályozási véleményt).
                  Az [I] cellulóz-acetát szálak impregnálása nem zárja ki az 5601 vtsz. alá történő besorolást, mivel a ragasztóanyag nem hatol be a szálak belső rétegeibe (lásd az 5601 vámtarifaszámhoz tartozó HR magyarázat (A) részének negyedik bekezdését).
                  A terméket ezért műszálas vattatermékként a 5601 22 10 KN-kód alá kell besorolni.

         (1)  A fényképek csupán tájékoztató jellegűek.