title: A Bizottság 861/2012/EU végrehajtási rendelete ( 2012. szeptember 20. ) a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált tojásra és tojássárgájára vonatkozó visszatérítési ráták rögzítéséről

text:
               21.9.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 255/27

         A BIZOTTSÁG 861/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2012. szeptember 20.)
   a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált tojásra és tojássárgájára vonatkozó visszatérítési ráták rögzítéséről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és különösen annak 164. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1234/2007/EK rendelet 162. cikke (1) bekezdésének b) pontja kijelenti, hogy a rendelet 1. cikke (1) bekezdésének s) pontjában hivatkozott és I. mellékletének XIX. részében felsorolt termékek nemzetközi kereskedelmi árai és a Közösségen belüli árak közötti különbség export-visszatérítés által fedezhető abban az esetben, ha ezen áruk a rendelet XX. mellékletének V. részében felsorolt áruk formájában kerülnek kivitelre.

               (2)

               A Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer, valamint az e visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontok tekintetében az 1216/2009/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2010. június 29-i 578/2010/EU bizottsági rendelet (2) kijelöli azokat a termékeket, amelyekhez visszatérítési rátát kell rögzíteni, mely rátát akkor kell alkalmazni, ha a termék az 1234/2007/EK rendelet XX. mellékletének V. részében felsorolt áru formájában kerül exportálásra.

               (3)

               Az 578/2010/EU rendelet 14. cikke (1) bekezdésével összhangban minden szóban forgó alaptermék 100 kg-jára számított visszatérítési rátát ugyanolyan hosszú időszakra kell rögzíteni, mint amely ugyanezen termékek feldolgozatlan formában történő exportja után járó visszatérítésekre vonatkozik.

               (4)

               Az 1234/2007/EK rendelet 162. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a terméket tartalmazó áru után a termékre járó export-visszatérítés nem haladhatja meg a feldolgozatlan termék exportálása esetén járó visszatérítés összegét.

               (5)

               A visszatérítés jelenleg alkalmazandó mértékét az 536/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) állapította meg. Mivel a visszatérítés mértékét indokolt megváltoztatni, az említett rendeletet hatályon kívül kell helyezni.

               (6)

               A piaci zavarok elkerülése, a piaci spekulációk megelőzése, valamint a hatékony kezelés biztosítása érdekében indokolt, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba.

               (7)

               A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 578/2010/EU rendelet I. mellékletében és az 1234/2007/EK rendelet I. mellékletének XIX. részében felsorolt, és az 1234/2007/EK rendelet XX. mellékletének V. részében felsorolt áruk formájában exportált alaptermékekre alkalmazandó visszatérítési ráták az e rendelet mellékletében megállapítottaknak megfelelően kerülnek rögzítésre.
   2. cikk
   Az 536/2012/EU végrehajtási rendelet hatályát veszti.
   3. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2012. szeptember 20-án.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,

         Daniel CALLEJA

            vállalkozáspolitikai és ipari főigazgató

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 171., 2010.7.6., 1. o.

      (3)  HL L 163., 2012.6.22., 16. o.

      MELLÉKLET

         A Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált tojásra és tojássárgájára 2012. szeptember 21-től érvényes visszatérítési ráták

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Leírás

                  Rendeltetési hely (1)

                  Visszatérítési ráta

                  0407

                  Madártojás héjában, frissen, tartósítva vagy főzve:

                  – Más friss tojás:

                  0407 21 00

                  – – A Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasokból

                              a)

                              A 3502 11 90 és 3502 19 90 KN-kód alá tartozó tojásfehérje-albumin kivitele esetén

                  02

                  0,00

                  03

                  9,50

                  04

                  0,00

                              b)

                              Egyéb áruk kivitele esetén

                  01

                  0,00

                  0407 29

                  – – Más:

                  0407 29 10

                  – – – Baromfitojás, a Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasok tojásainak kivételével

                              a)

                              A 3502 11 90 és 3502 19 90 KN-kód alá tartozó tojásfehérje-albumin kivitele esetén

                  02

                  0,00

                  03

                  9,50

                  04

                  0,00

                              b)

                              Egyéb áruk kivitele esetén

                  01

                  0,00

                  0407 90

                  – Más:

                  0407 90 10

                  – – Baromfitojás

                              a)

                              A 3502 11 90 és 3502 19 90 KN-kód alá tartozó tojásfehérje-albumin kivitele esetén

                  02

                  0,00

                  03

                  9,50

                  04

                  0,00

                              b)

                              Egyéb áruk kivitele esetén

                  01

                  0,00

                  0408

                  Madártojás héj nélkül és tojássárgája frissen, szárítva, gőzben vagy forró vízben megfőzve, formázva, fagyasztva vagy másképpen tartósítva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is:

                  – Tojássárgája:

                  0408 11

                  – – Szárítva:

                  ex 0408 11 80

                  – – – Emberi fogyasztásra alkalmas:

                  nem édesített

                  01

                  0,00

                  0408 19

                  – – Más:

                  – – – Emberi fogyasztásra alkalmas:

                  ex 0408 19 81

                  – – – – Folyékony:

                  nem édesített

                  01

                  0,00

                  ex 0408 19 89

                  – – – – Fagyasztott:

                  nem édesített

                  01

                  0,00

                  – Más:

                  0408 91

                  – – Szárított:

                  ex 0408 91 80

                  – – – Emberi fogyasztásra alkalmas:

                  nem édesített

                  01

                  0,00

                  0408 99

                  – – Más:

                  ex 0408 99 80

                  – – – Emberi fogyasztásra alkalmas:

                  nem édesített

                  01

                  0,00

         (1)  A rendeltetési helyek a következők:

                  01

                  harmadik országok. Svájc és Liechtenstein esetében ezek a ráták nem alkalmazandók az 1972. július 22-i, az Európai Közösség és a Svájci Államközösség közötti megállapodás 2. jegyzőkönyve I. és II. táblázatában felsorolt árukra;

                  02

                  Kuvait, Bahrein, Omán, Katar, Egyesült Arab Emírségek, Jemen, Törökország, Hongkong SAR és Oroszország;

                  03

                  Dél-Korea, Japán, Malajzia, Thaiföld, Tajvan és a Fülöp-szigetek;

                  04

                  az összes rendeltetési hely, kivéve Svájcot és a 02, illetve 03 alatt felsoroltakat.


title: A Bizottság 1265/2014/EU végrehajtási rendelete ( 2014. november 26. ) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               27.11.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 341/9

         A BIZOTTSÁG 1265/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2014. november 26.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2014. november 26-án.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET
      Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  AL

                  67,7

                  IL

                  45,2

                  MA

                  85,4

                  ZZ

                  66,1

                  0707 00 05

                  AL

                  57,9

                  JO

                  203,0

                  TR

                  134,1

                  ZZ

                  131,7

                  0709 93 10

                  MA

                  36,3

                  TR

                  129,5

                  ZZ

                  82,9

                  0805 20 10

                  MA

                  84,2

                  ZZ

                  84,2

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  CN

                  59,1

                  PE

                  74,4

                  TR

                  68,5

                  ZZ

                  67,3

                  0805 50 10

                  TR

                  82,2

                  ZZ

                  82,2

                  0808 10 80

                  AU

                  203,7

                  BR

                  52,4

                  CL

                  86,3

                  NZ

                  96,9

                  US

                  93,0

                  ZA

                  148,1

                  ZZ

                  113,4

                  0808 30 90

                  CN

                  93,1

                  US

                  201,1

                  ZZ

                  147,1

         (1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Bizottság (EU) 2016/303 végrehajtási rendelete (2016. március 1.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Pane Toscano [OEM])

text:
               4.3.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 58/24

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/303 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. március 1.)
   egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Pane Toscano [OEM])
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (3) bekezdésének b) pontjára,
   mivel:

               (1)

               Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Olaszország kérelmét (2) a „Pane Toscano” elnevezés bejegyzésére.

               (2)

               Az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke (2) bekezdésének megfelelően az Egyesült Királyság 2013. november 12-i felszólalásában és 2013. december 10-i indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatában kifogással élt a bejegyzés ellen. Az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke (2) bekezdésének megfelelően Belgium a Bizottság levélnyilvántartásába 2013. november 19-én felvett, 2013. november 12-i felszólalásában kifogással élt a bejegyzés ellen. A Belgium által megküldött felszólalás már tartalmazta egy indokolással ellátott felszólalási nyilatkozat valamennyi elemét. Az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke (2) bekezdésének megfelelően 2014. január 15-i levelében Belgium részletesebb, indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatot nyújtott be. Mindkét felszólalás elfogadhatónak bizonyult.

               (3)

               2014. január 24-én és 2014. február 13-án kelt levelében a Bizottság felkérte egyfelől Olaszországot és az Egyesült Királyságot, másfelől Olaszországot és Belgiumot a szükséges konzultációk lefolytatására, hogy megállapodásra jussanak egymás között saját belső eljárásaiknak megfelelően.

               (4)

               A felek között nem született megállapodás.

               (5)

               Mivel nem született megállapodás, a Bizottságnak az 1151/2012/EU rendelet 52. cikke (3) bekezdésének b) pontjában előírt eljárás alapján határozatot kell elfogadnia.

               (6)

               Az 1151/2012/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) és d) pontjával összhangban a felszólalók azt állították, hogy a „Pane Toscano” elnevezés oltalom alatt álló eredetmegjelölésként történő bejegyzése ellentétes az 1151/2012/EU rendelet 5. cikkével és 7. cikkének (1) bekezdésével, valamint hogy a „Pane Toscano” elnevezés köznevesült.

               (7)

               A felszólalók állítása szerint a Toszkánában betakarított közönséges búza olyan fajtákat tartalmaz, amelyeket az ország legtöbb részén termesztenek. A szóban forgó fajtákat nem lehet őshonos vagy egyedi toszkán fajtáknak tekinteni. A gabonaszemek feldolgozása, amelyet a meghatározott földrajzi területen végeznek a „0”-ás típusú, teljes kiőrlésű liszt előállításához, jellemzően hasonló az Olaszország – és általában Európa – egyéb részein alkalmazott eljáráshoz. Mivel a szükséges liszt tervezett felhasználására alkalmas keverék előállításához különböző minőségű közönséges búzaszemeket kell keverni, inkább a liszt technológiai tulajdonságai jellemzik a terméket, mint a közönséges búza eredete. A „Pane Toscano” előállításához kötelezően használandó, „0”-ás típusú, búzacsírát tartalmazó közönséges búzaliszt technológiai tulajdonságai generikusak, nem csupán Toszkánára jellemzőek. A kérelem ellentmondást tartalmaz, ugyanis az 5.2. pontban foglaltak szerint a termék magas tápértéke és jó emészthetősége egy bizonyos lisztkeverék alkalmazásának köszönhető, míg a 3.3. pont csupán egy konkrét, „0”-ás típusú, búzacsírát tartalmazó közönséges búzaliszt használatát említi. A kérelem nem bizonyítja a földrajzi terület és a termék minősége vagy jellemzői közötti ok-okozati kapcsolatot. Ezt erősíti meg az a tény, hogy az egységes dokumentumban foglaltak szerint „a különféle elemek kölcsönhatásával működő kontextusban alapvető fontosságúnak bizonyul a készítők tevékenysége” és alapos ismeretei. A lisztnek a malomban, meghatározott ideig történő tárolása az úgynevezett „maturazione” folyamat biztosítása érdekében nem egyedi. Ez általános gyakorlat, amelyet az Európai Unió egész területén széles körben alkalmaznak. A bejegyzésre javasolt „Pane Toscano” elnevezést Toszkána-szerte általánosan használják különböző típusú kenyerek megjelölésére, amelyek előállítása feltehetően nem a kérelemben meghatározottak szerint történik. A „Pane Toscano” emellett Olaszországban rokon értelmű azzal, hogy só nélküli kenyér.

               (8)

               A felszólalási eljárás során a felszólalók továbbá azt állították, hogy a termékleírásnak a magok eredetére vonatkozó szabályokat is kellett volna tartalmaznia, valamint hogy a hőmérsékletnek a liszt tulajdonságaira kifejtett – a kérelmező által hangsúlyozott – hatását semmilyen tudományos bizonyíték nem támasztja alá.

               (9)

               A felszólalók által benyújtott fenti kifogások ellenére a „Pane Toscano” elnevezés oltalom alatt álló eredetmegjelölésként történő bejegyzése az alább említett okok miatt helyénvaló.

               (10)

               A bejegyzésre javasolt elnevezést a „kenyér” termékre, nem pedig a lisztre vagy a búzára utal. Ezért a „kenyér” termékre kell összpontosítani annak megállapítása során, hogy rendelkezik-e főként vagy kizárólag egy adott földrajzi környezetnek és az ahhoz kapcsolódó természeti és emberi tényezőknek köszönhető minőséggel vagy tulajdonságokkal.

               (11)

               Az egységes dokumentum és a termékleírás részletesen ismerteti a „Pane Toscano” elnevezésű termék azon minőségi jellemzőit és egyéb tulajdonságait, amelyek főként vagy kizárólag az adott földrajzi környezetnek köszönhetőek: a hosszú eltarthatóság, a pirítottmogyoró-illat, a kenyérbél „semleges”, vagyis sótlan íze, a ropogós héj, a szabálytalan lyukakat tartalmazó, a fehér és az elefántcsontszín közötti árnyalatokat mutató kenyérbél, a magas tápérték és a jó emészthetőség, melynek oka az alacsony gluténtartalmú lisztkeverék használata, valamint a (búzacsíra-hozzáadásnak a megmunkálás során történő, mára már elterjedt szokása helyett alkalmazott) saját búzacsíra tápértéke és a hagyományok szerint a sót nélkülöző összetétel.

               (12)

               A szóban forgó minőségi jellemzők és egyéb tulajdonságok főként a meghatározott földrajzi terület környezetéhez kapcsolódó természeti és emberi tényezőknek köszönhetőek.

               (13)

               Amint azt a kérelmező jelezte, a földrajzi terület és a „Pane Toscano” OEM-termék minősége vagy jellemzői közötti ok-okozati kapcsolat a hosszú feldolgozási folyamatban rejlik, amelynek során lehetővé válik, hogy az öregtészta a búzacsírát tartalmazó lisztből só nélkül készített tésztában sütés közben előhozza a termék jellegzetes ízét, megjelenését és hosszú eltarthatóságát kialakító összetevőket. Az összetett cukrok bomlását elősegítő enzimekben gazdag búzacsíra – amely a termékleírásban részletesen ismertetett őrlési eljárást követően természetes módon van jelen a lisztben – egyszerre van hatással a „Pane Toscano” tápértékére és a kelesztés folyamatára. Az öregtészta hozzáértő alkalmazása lehetővé teszi a kenyér jellegzetes aromáját és ízét adó vegyületek kialakulását eredményező savas-tejsavas erjedést. A gyorskovászként használt öregtésztát a termékleírásban ismertetett, meghatározott minőségi jellemzőkkel – alacsony szemkeménységgel, alacsony W értékkel és közepes P/L értékkel – rendelkező liszttel kell összedolgozni. Az éghajlati feltételek specifikusságának köszönhetően az említett tulajdonságok sokkal inkább a Toszkánában, mint a vele határos területeken termelt búzafajtákból készült lisztre jellemzőek. A só elhagyása egyfelől hatással van az erjedési folyamatokra, másfelől egyértelműen meghatározza a termék jellegzetes ízét. Ebben a különféle elemek kölcsönhatásával működő kontextusban alapvető fontosságúnak bizonyul a pékek tevékenysége és ismeretei, különös tekintettel a minőségi paraméterekre, a gyorskovász-készítés, a kelesztés és a sütés fázisaira. Az emberi és természeti tényezők szerves kapcsolódása és ötvözete eredményezi azt a dinamikus szerkezetet, amely teljes egészében alkotja a terület és a termék minőségi jellemzői közötti kapcsolatot.

               (14)

               Ezen, a kérelmező által benyújtott leírással szemben a felszólalók egy kevéssé meggyőző érvelést ismertettek, amely nem alkalmas arra, hogy megcáfolja a kérelem megalapozottságát.

               (15)

               Az a tény, hogy a „Pane Toscano” elnevezésű termék előállításához használt közönséges búza nem csupán Toszkánában honos, hanem Olaszország és Európa más régióiban is megtalálható, nem releváns. A termékleírás nem mint önmagukban a termék sajátosságát megalapozó tényezőket említi a „Pane Toscano” előállításához engedélyezett búzafajtákat. A „Pane Toscano” előállításához használt liszt alapanyagaként engedélyezett búzafajták közül valójában több is toszkánai eredetű, de nem ez a lényeg. A termékleírás és az egységes dokumentum kifejti, hogy a legfontosabb tényező a környezetnek a búzára gyakorolt hatása. A búzafajták – még ha közös is a genetikai örökségük – az éghajlati feltételek hatására különböző egyedi tulajdonságokra tesznek szert. Más, akár Toscanával határos területeken történő termesztés esetében ugyanezen búzafajtákon nem tapasztalhatók a „Pane Toscano” előállításához szükséges kereskedelmi vagy technológiai jellemzők. Ebben a konkrét esetben a szóban forgó búzafajták toszkán fenotípusai – az éghajlati feltételeknek, különösen pedig a legalacsonyabb hőmérsékletnek köszönhetően – olyan lisztet eredményeznek, amely rendelkezik a „Pane Toscano” előállításához alkalmas különleges paraméterekkel (szemkeménység, W érték és P/L érték).

               (16)

               A fentiek fényében azon észrevétel, hogy a „Pane Toscano” előállításához kötelezően használandó közönséges búzaliszt – mely nem teljes kiőrlésű liszt, amint azt a felszólalók állítják, hanem egyszerűen búzacsírát tartalmazó liszt – technológiai tulajdonságai generikusak, szintén alaptalannak bizonyul.

               (17)

               Az oltalom alatt álló eredetmegjelölés fogalommeghatározása nem követeli meg, hogy az adott terméket olyan eljárás útján állítsák elő, amely csak a meghatározott földrajzi területre jellemző. Ezért a gabonaszemeken a liszt előállításához alkalmazott őrlési folyamat és a lisztnek a malomban történő tárolása e tekintetben nem kifogásolható. A szóban forgó részek leírása azért szerepel a termékleírásban, mert szükséges a termelőkkel részletesen ismertetni az említett folyamatok konkrét részleteit. Mindazonáltal ebben a konkrét esetben az őrlési folyamatnak megvan a jelentősége, mivel hozzájárul a végtermék egyik fő minőségi jellemzőjéhez azáltal, hogy lehetővé teszi a saját búzacsíra megőrzését a lisztben.

               (18)

               A „Pane Toscano” előállításához megfelelő keverék elérése érdekében a búzafajták keverésére vonatkozó szabály nem zárja ki a búza eredetének fontosságát. Ellenkezőleg, értelmezhető annak megerősítéseként, hogy a fajtáknak önmagukban nincs jelentőségük. Ezen túlmenően a fajták keveréséhez szükséges ismeretek olyan emberi tényezőt alkotnak, amely a földrajzi környezet részét képzi.

               (19)

               Nincs ellentmondás az egységes dokumentum 5.2. pontjában: az, hogy „ennek oka az alacsony gluténtartalmú lisztkeverék alkalmazásából adódó…” úgy értendő, hogy „ennek oka a különböző búzafajták keverékének alkalmazásából adódó…”, ami egyértelműen kiderül az egységes dokumentum és a termékleírás összeolvasásából, különös tekintettel az utóbbi 5.1. pontjára.

               (20)

               Nem pontos az a megállapítás, hogy a készítők tevékenysége és ismeretei a kapcsolat legfontosabb elemeként kerülnek meghatározásra. Valójában itt egy fordítási hibával állunk szemben az egységes dokumentum angol nyelvű változatában. Az egységes dokumentumban az áll, hogy a különféle elemek kölcsönhatásával működő kontextusban alapvető fontosságúnak bizonyul a készítők tevékenysége. Nem lehet megkérdőjelezni, hogy az emberi tényező nagy fontosságának hangsúlyozása egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott termék minőségi jellemzői és az előállítás meghatározott földrajzi területe közötti kapcsolat alkotóelemeként összhangban van az 1151/2012/EU rendelet 5. cikkével.

               (21)

               Az az állítás, mely szerint a javasolt „Pane Toscano” elnevezést Toszkána-szerte általánosan használják különböző típusú kenyerek megjelölésére, amelyek előállítása feltehetően nem a kérelemben meghatározottak szerint történik, alaptalan. Az a tény, hogy egy elnevezés, amelynek bejegyzése iránt kérelmet nyújtanak be, olyan termékek tekintetében is használatos, amelyekre nem vonatkoznak a javasolt termékleírásban foglalt szabályok, nem akadályozza meg az elnevezés bejegyzését. A bejegyzés jogszerű célja lehet egy bizonyos elnevezéssel forgalmazott termék előállítási módszereinek harmonizációja. Azt az állítást, mely szerint a „Pane Toscano” Olaszországban rokon értelmű azzal, hogy só nélküli kenyér, semmilyen bizonyíték nem támasztja alá. Azt is meg kell jegyezni, hogy a nemzeti felszólalási eljárás során nem nyújtottak be felszólalást a „Pane Toscano” elnevezés oltalom alatt álló eredetmegjelölésként történő bejegyzése ellen.

               (22)

               A magok eredetére vonatkozó szabályok szükségessége nincs kellően alátámasztva. A hőmérsékletnek a Toszkánában termelt búza tulajdonságaira kifejtett hatásáról szóló következtetések egy olyan, éghajlati hatásokról készített tanulmány eredményei, amely egy huszonkilenc éves időszak alatt gyűjtött statisztikai adatokon alapul. A felszólalók nem ismertettek olyan egyértelmű bizonyítékot, amely alkalmas volna az említett tanulmány megcáfolására.

               (23)

               A fentiekre tekintettel a „Pane Toscano” elnevezést indokolt bejegyezni az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába.

               (24)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági termékek minőségpolitikájával foglalkozó bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A „Pane Toscano” (OEM) elnevezés bejegyzésre kerül.
   Az első bekezdésben említett elnevezés egy, a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. mellékletének 2.3. osztályába (kenyér, péksütemények, cukrászsütemények, édesipari termékek, kekszek és egyéb pékáru) tartozó terméket azonosít.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. március 1-jén.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

      (2)  HL C 235., 2013.8.14., 19. o.

      (3)  A Bizottság 2014. június 13-i 668/2014/EU végrehajtási rendelete a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.)


title: A Bizottság 730/2013/EU végrehajtási rendelete ( 2013. július 29. ) a mezőgazdasági üzemek jövedelmének megállapítására használt, a könyvelésre vonatkozó egyes részletes végrehajtási szabályokról

text:
               30.7.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 203/6

         A BIZOTTSÁG 730/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2013. július 29.)
   a mezőgazdasági üzemek jövedelmének megállapítására használt, a könyvelésre vonatkozó egyes részletes végrehajtási szabályokról
   (kodifikált szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben működő mezőgazdasági üzemek jövedelmére és üzleti tevékenységére vonatkozó számviteli adatok gyűjtésére szolgáló hálózat létrehozásáról szóló, 2009. november 30-i 1217/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésére és 10. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A mezőgazdasági üzemek jövedelmének megállapítására használt, a könyvelésre vonatkozó egyes részletes végrehajtási szabályokról szóló, 1983. július 13-i 1915/83/EGK bizottsági rendeletet (2) több alkalommal jelentősen módosították (3). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt a rendeletet kodifikálni kell.

               (2)

               Az egyes tagállamok által kijelölt illetékes hatóságok és a nem közigazgatási hivatalokhoz tartozó könyvelőirodák között évente szerződést kell kötni, amelynek hatálya alatt az érintett könyvelőiroda vállalja, hogy kötelezettségeit az Unió szabályainak betartásával teljesíti; mivel az említett szerződés rendelkezéseinek hivatkoznia kell az Unió érintett szabályaira;

               (3)

               Annak biztosítása érdekében, hogy az évente az információs hálózatból származó eredmények bemutatása és a gazdaságok első adatszolgáltatási űrlapjainak a Bizottsághoz való megküldése között ne legyen sok idő, azt az időszakot, amelybe a számviteli év vége eshet, korlátozni kell;

               (4)

               Költségvetési okokból és a pénzügyi irányítás megkönnyítése érdekében azon adatszolgáltató üzemek tagállamonkénti legnagyobb számát, amelyek esetében fizetés történik, a mezőgazdasági üzemek jövedelmének megállapításához adatokat szolgáltató üzemek kiválasztásáról szóló, 2009. december 18-i 1291/2009/EU bizottsági rendelet (4) mellékletében megjelölt számra kell korlátozni. A fizetésre jogosult adatszolgáltató üzemek körzetenkénti számában az ugyanazon mellékletben az adatszolgáltató üzemek tagállamonként megállapított legnagyobb számán belül bizonyos rugalmasság továbbra is engedélyezett, feltéve, hogy az érintett tagállamnak több körzete is van.

               (5)

               Amennyiben a határidőn belül továbbított, megfelelően kitöltött adatszolgáltatási űrlap körzetenként vagy tagállamonként kevesebb, mint az érintett körzetre vagy tagállamra megállapított szám 80 %-a, az érintett körzetből vagy tagállamból származó adatszolgáltatási űrlapért fizetett átalánydíjat csökkenteni kell.

               (6)

               A gazdaságok adatszolgáltatási űrlapjainak továbbításához a határidőt úgy kell meghatározni, hogy a könyvelőirodák, a kapcsolattartó irodák és a Bizottság képesek legyenek feladataikat ellátni.

               (7)

               Az adatszolgáltatási űrlapok továbbítására meghatározott időszakot annak a számviteli évnek a végétől kell számítani, amelyre az adatszolgáltatás vonatkozik.

               (8)

               Ahhoz, hogy egy adatszolgáltatási űrlap megfelelően legyen kitöltve, annak tényszerűen pontos és nyilvántartott, valamint a, mezőgazdasági üzemek jövedelmének megállapítására és üzleti tevékenységük elemzésére használandó mezőgazdasági adatszolgáltatási űrlap formájáról szóló, 2008. szeptember 3-i 868/2008/EK bizottsági rendelet (5), szerint bemutatott adatokat kell tartalmaznia.

               (9)

               A Bizottság által fizetendő átalánydíjat a megfelelően kitöltött és az előírt határidőn belül továbbított adatszolgáltatási űrlapokért ki kell fizetni;

               (10)

               Az általános költségnövekedés, valamint annak az adatszolgáltatási űrlapok elkészítésének költségeire gyakorolt hatása azt eredményezi, hogy a fizetendő díjat rendszeres időközönként felül kell vizsgálni.

               (11)

               Az átalánydíj megfizetésével kapcsolatos pénzügyi műveletek végrehajtási hatékonyságának javítása céljából intézkedni kell az előleg formájában történő fizetésről.

               (12)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági számviteli információs hálózat közösségi bizottsága véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 1217/2009/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdésében említett szerződés legalább az e rendelet I. mellékletében felsorolt rendelkezéseket tartalmazza.
   2. cikk
   A 868/2008/EK rendelet II. melléklete I. szakaszának a) pontjában említett, 12 egymást követő hónapból álló számviteli év vége a december 31-e és június 30-a közötti időszakra esik, a határnapokat is beleértve.
   3. cikk
   A kapcsolattartó iroda a 868/2008/EK rendeletben megállapított formában kiállított összes adatszolgáltatási űrlapot továbbítja a Bizottság felé.
   Az adatszolgáltatási űrlapokat legkésőbb tizenkét hónappal a szóban forgó számviteli év végét követően kell továbbítani.
   A gazdaságok adatszolgáltató űrlapjait akkor lehet a Bizottság részére továbbítottnak tekinteni, mikor a kapcsolattartó iroda, miután az adatokat a Bizottság adatszolgáltató és ellenőrző rendszerébe bevitték és az ezt követő számítógépes ellenőrzéseket végrehajtották, megerősíti, hogy az adat készen áll a Bizottság adatbázisába történő bevitelre.
   4. cikk
   Az adatszolgáltatási űrlap akkor tekinthető megfelelően kitöltöttnek, ha tartalma tényszerűen pontos és az abban feltüntetett számviteli adatokat a 868/2008/EK rendelet szerint rögzítették és mutatják be.
   5. cikk
   (1)   A Bizottság a 3. cikkben előírt időszakon belül a hozzá továbbított, minden egyes megfelelően kitöltött adatszolgáltatási űrlapért átalánydíjat fizet az érintett tagállam számára.
   (2)   A megfelelően kitöltött és továbbított azon adatszolgáltatási űrlapok tagállamonkénti legnagyobb száma, amelyekért átalánydíjat fizetnek, nem lehet több, mint az 1291/2009/EU rendelet mellékletében e tagállam megállapított adatszolgáltató üzemek száma.
   A több körzettel rendelkező tagállamok esetében a megfelelően kitöltött és továbbított azon adatszolgáltatási űrlapok körzetenkénti legnagyobb száma, amelyekért átalánydíjat fizetnek, 20 %-kal több lehet, mint az érintett körzet esetében megállapított szám, feltéve, hogy az érintett tagállam esetében a megfelelően kitöltött és továbbított adatszolgáltatási űrlapok teljes száma nem több, mint az 1291/2009/EU rendelet mellékletében e tagállam számára megállapított legnagyobb szám.
   Amennyiben a megfelelően kitöltött és továbbított adatszolgáltatási űrlapok száma egy körzetben vagy egy tagállamban kevesebb, mint az adott körzet vagy tagállam esetében megállapított adatszolgáltató üzemek számának 80 %-a, az érintett körzetből vagy tagállamból származó adatszolgáltatási űrlapért fizetett átalánydíjat 20 %-kal kell csökkenteni.
   Amennyiben a szám sem az érintett körzet, sem az érintett tagállam esetében nem elég, a csökkentést csak nemzeti szinten kell alkalmazni.
   (3)   Az átalánydíj megfizetése két részletben történik:

               a)

               a díj 50 %-ának megfelelő előleget az egyes tagállamok számviteli évének kezdetén fizetik meg, az adatszolgáltató üzemek 1291/2009/EU rendelet mellékletében megadott számának megfelelően,

               b)

               a fizetendő díj és a Bizottság számára továbbított, megfelelően kitöltött adatszolgáltatási űrlapok számának szorzatából az a) alpontban említett előleg levonása után fennmaradó különbözet, amelyet az adatszolgáltatási űrlapoknak a Bizottság általi kézhezvételétől számított hat hónapon belül fizetik meg.

         (4)   Az átalánydíj összegét az 1217/2009/EU rendelet 18. cikke (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell rögzíteni.
   6. cikk
   A 1915/83/EGK rendelet hatályát veszti.
   A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat ezen rendeletre való hivatkozásnak kell tekinteni, és a III. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.
   7. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2013. július 29-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 328., 2009.12.15., 27 o.

      (2)  HL L 190., 1983.7.14., 25 o.

      (3)  Lásd a II. Mellékletet.

      (4)  HL L 347., 2009.12.24., 14. o.

      (5)  HL L 237., 2008.9.4., 18. o.

      I. MELLÉKLET

         Az 1217/2009/EK rendelet 10. cikke (1) bekezdésében említett szerződés feltételei

      A tagállam által kijelölt illetékes hatóság és az 1217/2009/EK rendelet rendelkezései szerint kiválasztott, közigazgatási hivatalhoz nem tartozó könyvelőirodák közötti szerződés legalább a következő elemeket tartalmazza kifejezett hivatkozás formájában:

                  —

                  a könyvelőiroda kötelezettségvállalása, hogy az adatszolgáltatási űrlapokat az Unió szabályainak betartásával tölti ki,

                  —

                  a könyvelőiroda kötelezettségvállalása, hogy az adatszolgáltatási űrlapokat olyan időszakon belül továbbítja, ami lehetővé teszi az Unió szabályainak betartását,

                  —

                  a könyvelőiroda kötelezettségvállalása, hogy a kapcsolattartó iroda számára megad minden szükséges információt, amelyre az utóbbi igényt tarthat feladatainak teljesítése céljából,

                  —

                  a könyvelőiroda kötelezettségvállalása, hogy semmiféle egyedi számviteli információt, sem pedig más olyan egyedi adatot nem hoz nyilvánosságra, amelyet feladatainak teljesítése közben vagy egyéb módon a mezőgazdasági számviteli információs hálózat működésével kapcsolatos feladatainak teljesítése közben megszerez, valamint egy arra vonatkozó kötelezettségvállalás, hogy az említett feladatok teljesítésével megbízott személyekre ugyanazok a kötelezettségek vonatkoznak és a könyvelőiroda ennek biztosítása érdekében minden szükséges intézkedést megtesz.

      II. MELLÉKLET

         A hatályon kívül helyezett rendelet és egymást követő módosításainak jegyzéke

                  A Bizottság 1915/83/EGK rendelete

                  (HL L 190., 1983.7.14., 25. o.)

                  A Bizottság 1388/2004/EK rendelete

                  (HL L 255., 2004.7.31., 5. o.)

                  A Bizottság 2204/2004/EK rendelete

                  (HL L 374., 2004.12.22., 40. o.)

                  A Bizottság 1192/2005/EK rendelete

                  (HL L 194., 2005.7.26., 3. o.)

      III. MELLÉKLET

         Megfelelési táblázat

                  A 1915/83/EGK rendelete

                  Ez a rendelet

                  1. és 2. cikk

                  1. és 2. cikk

                  3. cikk, első bekezdés

                  3. cikk, első bekezdés

                  3. cikk, második bekezdés

                  —

                  3. cikk, harmadik bekezdés

                  3. cikk, második bekezdés

                  3. cikk, negyedik bekezdés

                  3. cikk, harmadik bekezdés

                  4. cikk, bevezető fordulat

                     4. cikk

                  4. cikk, első francia bekezdés

                     4. cikk

                  4. cikk, második francia bekezdés

                     4. cikk

                  5. cikk, (1) bekezdés

                  5. cikk, (1) bekezdés

                  5. cikk, (1a) bekezdés, első és második albekezdés

                  5. cikk, (2) bekezdés, első és második albekezdés

                  5. cikk, (1a) bekezdés, harmadik albekezdés

                  5. cikk, (2) bekezdés, harmadik albekezdés

                  5. cikk, (1a) bekezdés, harmadik albekezdés, első és második francia bekezdés

                  —

                  5. cikk, (1a) bekezdés, negyedik albekezdés

                  5. cikk, (2) bekezdés, negyedik albekezdés

                  5. cikk, (1a) bekezdés, ötödik albekezdés

                  —

                  5. cikk, (2) bekezdés, bevezető fordulat

                  5. cikk, (3) bekezdés, bevezető fordulat

                  5. cikk, (2) bekezdés, első francia bekezdés

                  5. cikk, (3) bekezdés, a) pont

                  5. cikk, (2) bekezdés, második francia bekezdés

                  5. cikk, (3) bekezdés, b) pont

                  5. cikk, (3) bekezdés

                  5. cikk, (4) bekezdés

                  —

                     6. cikk

                  6. cikk, első bekezdés

                     7. cikk

                  6. cikk, második és harmadik bekezdés

                  —

                     Melléklet

                     I. melléklet

                  —

                     II. melléklet

                  —

                     III. melléklet


title: A Bizottság 1166/2011/EU végrehajtási rendelete ( 2011. november 15. ) a cukorágazat egyes termékeire a 2011/12-es gazdasági évben alkalmazandó, a 971/2011/EU végrehajtási rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

text:
               16.11.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 297/59

         A BIZOTTSÁG 1166/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2011. november 15.)
   a cukorágazat egyes termékeire a 2011/12-es gazdasági évben alkalmazandó, a 971/2011/EU végrehajtási rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),
   tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára,
   mivel:

               (1)

               A 971/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) a 2011/12-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 1163/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) módosította.

               (2)

               A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára a 2011/12-es gazdasági évben alkalmazandó irányadó áraknak és kiegészítő vámoknak a 971/2011/EU végrehajtási rendelettel rögzített összege e rendelet melléklete szerint módosul.
   2. cikk
   Ez a rendelet 2011. november 16-án lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2011. november 15-én.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

      (3)  HL L 254., 2011.9.30., 12. o.

      (4)  HL L 296., 2011.11.15., 33. o.

      MELLÉKLET

         A fehér cukor, a nyerscukor és az 1702 90 95 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő importvámok 2011. november 16-tól alkalmazandó módosított összegei

                  (EUR)

                  KN-kód

                  Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

                  Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

                  1701 11 10 (1)

                  41,78

                  0,00

                  1701 11 90 (1)

                  41,78

                  2,37

                  1701 12 10 (1)

                  41,78

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  41,78

                  2,07

                  1701 91 00 (2)

                  47,87

                  3,11

                  1701 99 10 (2)

                  47,87

                  0,00

                  1701 99 90 (2)

                  47,87

                  0,00

                  1702 90 95 (3)

                  0,48

                  0,23

         (1)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének III. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

         (2)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

         (3)  1 %-os szacharóztartalomra megállapítva.


title: A Bizottság 643/2013/EU végrehajtási rendelete ( 2013. július 4. ) a patentkék V nem élelmiszer-termelő állatok takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről és a 358/2005/EK rendelet módosításáról  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               5.7.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 186/7

         A BIZOTTSÁG 643/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2013. július 4.)
   a patentkék V nem élelmiszer-termelő állatok takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről és a 358/2005/EK rendelet módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik az adalékanyagok takarmányokban történő felhasználásának engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. Az említett rendelet 10. cikke előírja a 70/524/EGK tanácsi irányelv (2) alapján engedélyezett adalékanyagok újraértékelését.

               (2)

               A patentkék V valamennyi állatfaj esetében bizonyos takarmány-alapanyagok adalékanyagaként való felhasználását, továbbá macskáknak és kutyáknak szánt takarmányokban való felhasználását a 74/181/EGK bizottsági irányelv (3), magevő díszmadaraknak és kis rágcsálóknak szánt takarmányokban való felhasználását pedig a 358/2005/EK bizottsági rendelet (4) engedélyezte, időbeli megkötés nélkül, a 70/524/EGK irányelvnek megfelelően. Az említett terméket ezt követően – az 1831/2003/EK rendelet 10. cikke (1) bekezdésének megfelelően – mint meglévő terméket felvették a takarmány-adalékanyagok közösségi nyilvántartásába.

               (3)

               Az 1831/2003/EK rendelet 10. cikkének a 7. cikkel összefüggésben értelmezett (2) bekezdése szerint kérelmet nyújtottak be a patentkék V-nek mint kutyák, macskák és egyéb nem élelmiszer-termelő állatok takarmányához adható adalékanyagnak az újraértékelésére, kérelmezve az adalékanyagnak az „érzékszervi tulajdonságokat javító adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába való sorolását. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.

               (4)

               Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2013. január 31-i véleményében (5) megállapította, hogy a takarmányban való felhasználás javasolt feltételei mellett a patentkék V nincs káros hatással az állatok egészségére, és nem várható, hogy további kockázatot jelent a környezetre nézve. A Hatóság szerint nem szükséges a forgalomba hozatalt követő nyomon követésre vonatkozó különleges követelményeket elrendelni. A Hatóság megállapította azt is, hogy megfelelő védintézkedések mellett nem merülhetnek fel a felhasználót érintő biztonsági problémák. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra alkalmazott analitikai módszerről szóló jelentést.

               (5)

               A patentkék V értékelése azt mutatja, hogy teljesülnek az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek. Ennek megfelelően a szóban forgó anyag használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell.

               (6)

               Az 1831/2003/EK rendelet szerinti új engedély megadása következtében a 358/2005/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

               (7)

               Mivel az engedélyezési feltételek módosításának haladéktalan alkalmazása biztonsági szempontból nem indokolt, helyénvaló átmeneti időszakot engedélyezni a 74/181/EGK irányelvvel és a 358/2005/EK rendelettel engedélyezett adalékanyag, valamint az azt tartalmazó előkeverékek és összetett takarmányok meglévő készleteinek felhasználására.

               (8)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A mellékletben meghatározott, az „érzékszervi tulajdonságokat javító adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és a „színezékek, a takarmányt megszínező vagy annak színét helyreállító anyagok” funkcionális csoportba tartozó anyag takarmány-adalékanyagként történő használata a mellékletben meghatározott feltételek mellett engedélyezett.
   2. cikk
   A 358/2005/EK rendelet II. mellékletében az E 131 sor törlésre kerül.
   3. cikk
   A mellékletben szereplő anyag és az azt tartalmazó takarmányok, amelyeket 2015. július 25. előtt állítottak elő és címkéztek fel a 2013. július 25. előtt alkalmazandó szabályoknak megfelelően, a meglévő készletek kimerüléséig továbbra is forgalomba hozhatók és használhatók.
   4. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2013. július 4-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

      (2)  HL L 270., 1970.12.14., 1. o.

      (3)  HL L 94., 1974.4.4., 16. o.

      (4)  HL L 57., 2005.3.3., 3. o.

      (5)  EFSA Journal 2013; 11(3):3108.

      MELLÉKLET

                  Az adalékanyag azonosító száma

                  Az engedély jogosultjának neve

                  Adalékanyag

                  Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

                  Állatfaj vagy -kategória

                  Maximális életkor

                  Legkisebb megengedhető tartalom

                  Legnagyobb megengedhető tartalom

                  Egyéb rendelkezések

                  Az engedély lejárta

                  mg/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

                     Kategória: érzékszervi tulajdonságokat javító adalékanyagok. Funkcionális csoport: színezékek, a takarmányt megszínező vagy annak színét helyreállító anyagok

                  2a131

                  —

                  Patentkék V

                                 Hatóanyag

                              Patentkék V

                                 A hatóanyag jellemzése

                              Név: a [4-(α-(4-dietil-amino-fenil)-5-hidroxi-2,4-diszulfo-fenil-metilidén]-2,5-ciklohexadién-1-ilidén]-dietil-ammónium-hidroxid belső sójának kalcium- vagy nátriumvegyülete és kiegészítő színezőanyagok, valamint fő színtelen alkotórészként nátrium-klorid és/vagy nátrium-szulfát és/vagy kalcium-szulfát. A káliumsó szintén megengedett.

                                 Az adalékanyag összetétele

                              Tisztasági kritériumok: az összes színezőanyag legalább 90 %, nátrium-, kalcium- vagy káliumsóként számítva.
                              Leukobázis: legfeljebb 1,0 %.

                                 Analitikai módszer
                                  (1)

                                          —

                                          A takarmány-adalékanyagban és a takarmányokban előforduló patentkék V teljes színezőanyag-tartalmának mennyiségi meghatározására: spektrofotometria 638 nm-en (a 2008/128/EK bizottsági irányelvben (2) ajánlott módszer, JECFA monográfia 1. szám, 4. kötet).

                  Valamennyi nem élelmiszer-termelő állat.

                  —

                  —

                  250

                  Biztonsági okokból: használatkor védőmaszk, védőszemüveg és kesztyű viselése kötelező.

                  2023. július 25.

         (1)  Az analitikai módszerek részletes leírása a referencialaboratórium honlapján található: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

         (2)  HL L 6., 2009.1.10., 20. o.


title: A Bizottság 839/2014/EU végrehajtási rendelete ( 2014. július 31. ) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról [Горнооряховски суджук (Gornooryahovski Sudzhuk) (OFJ)]

text:
               2.8.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 231/1

         A BIZOTTSÁG 839/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2014. július 31.)
   az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról [Горнооряховски суджук (Gornooryahovski Sudzhuk) (OFJ)]
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta Bulgária kérelmét, amely az 1370/2011/EU bizottsági rendelet (2) alapján bejegyzett „Горнооряховски суджук” (Gornooryahovski Sudzhuk) oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul.

               (2)

               A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet (3) az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               (3)

               A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalás, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A „Горнооряховски суджук” (Gornooryahovski Sudzhuk) (OFJ) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közétett módosítása jóváhagyásra kerül.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2014. július 31-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Ferdinando NELLI FEROCI

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

      (2)  A Bizottság 2011. december 21-i 1370/2011/EU végrehajtási rendelete egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Горнооряховски суджук (Gornooryahovski sudzhuk) (OFJ)] (HL L 341., 2011.12.22., 39. o.).

      (3)  HL C 75., 2014.3.14., 9. o.


title: A Bizottság 983/2014/EU végrehajtási rendelete ( 2014. szeptember 18. ) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               19.9.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 277/1

         A BIZOTTSÁG 983/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2014. szeptember 18.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2014. szeptember 18-àn.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET
      Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  MK

                  52,3

                  TR

                  84,0

                  XS

                  82,8

                  ZZ

                  73,0

                  0707 00 05

                  MK

                  34,4

                  TR

                  107,9

                  ZZ

                  71,2

                  0709 93 10

                  TR

                  120,2

                  ZZ

                  120,2

                  0805 50 10

                  AR

                  136,1

                  CL

                  173,6

                  IL

                  155,5

                  UY

                  112,2

                  ZA

                  140,8

                  ZZ

                  143,6

                  0806 10 10

                  AR

                  128,7

                  BR

                  172,3

                  EG

                  160,1

                  MK

                  33,9

                  TR

                  115,2

                  ZZ

                  122,0

                  0808 10 80

                  AR

                  262,7

                  BA

                  49,3

                  BR

                  65,7

                  CL

                  146,3

                  NZ

                  124,8

                  US

                  129,4

                  ZA

                  125,8

                  ZZ

                  129,1

                  0808 30 90

                  AR

                  217,1

                  CL

                  231,7

                  CN

                  109,8

                  TR

                  123,9

                  ZZ

                  170,6

                  0809 30

                  TR

                  126,8

                  ZZ

                  126,8

                  0809 40 05

                  MK

                  20,2

                  ZZ

                  20,2

         (1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Bizottság (EU) 2016/415 végrehajtási rendelete (2016. március 21.) a felajánlott kötelezettségvállalás elfogadásának két exportáló gyártó tekintetében történő visszavonásáról és az Oroszországból származó ammónium-nitrát behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban vállalt kötelezettségvállalások elfogadásáról szóló 2008/577/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

text:
               22.3.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 75/10

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/415 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. március 21.)
   a felajánlott kötelezettségvállalás elfogadásának két exportáló gyártó tekintetében történő visszavonásáról és az Oroszországból származó ammónium-nitrát behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban vállalt kötelezettségvállalások elfogadásáról szóló 2008/577/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 8. cikkére,
   tájékoztatva a tagállamokat,
   mivel:
   A.   MEGLÉVŐ INTÉZKEDÉSEK

               (1)

               A Tanács a 2022/95/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Oroszországból származó ammónium-nitrát behozatalára. Egy hatályvesztési és időközi felülvizsgálatot követően a Tanács a 658/2002/EK rendelettel (3) végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Oroszországból származó ammónium-nitrát behozatalára. Egy további hatályvesztési és időközi felülvizsgálatot követően a Tanács a 661/2008/EK rendelettel (4) végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Oroszországból származó ammónium-nitrát behozatalára. Egy újabb hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Bizottság a 999/2014/EU végrehajtási rendelettel (5) végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Oroszországból származó ammónium-nitrát behozatalára.

               (2)

               A Bizottság a 2008/577/EK határozattal (6) (a továbbiakban: határozat) árra vonatkozó kötelezettségvállalást (a továbbiakban: kötelezettségvállalás) fogadott el többek között a JSC Acron és a JSC Dorogobuzh orosz gyártóktól (az Acron holdingvállalat tagjai, a továbbiakban együttesen: Acron) az e vállalatok által gyártott és az első független uniós vevőnek értékesített ammónium-nitrát behozatalára vonatkozóan.

               (3)

               Ugyanezzel a határozattal a Bizottság kötelezettségvállalást fogadott el az ukrajnai Open Joint Stock Company (OJSC) Azot Cherkassy vállalat részéről is. Az Ukrajnából származó ammónium-nitrát behozatalára vonatkozó intézkedések 2012. június 17-én hatályukat vesztették (7), ezért a kapcsolódó kötelezettségvállalás ugyanazon a napon szintén hatályát vesztette.

               (4)

               A Bizottság az említett határozattal kötelezettségvállalást fogadott el az EuroChem csoporttól is. A Bizottság a kötelezettségvállalás kivitelezhetetlensége miatt a 2012/629/EU határozattal (8) visszavonta az EuroChem csoport által felajánlott kötelezettségvállalás elfogadását.

               (5)

               Az Acrontól elfogadott kötelezettségvállalás három elemből áll: 1. a minimálárak indexálása a nyilvános nemzetközi árfolyamok szerint, 2. egy mennyiségi felső határ és 3. annak vállalása, hogy a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó termékeket nem értékesíti ugyanazoknak a vevőknek az Európai Unióban, amelyeknek egyéb termékeket is értékesít, néhány olyan termék kivételével, amelyekre az Acron meghatározott árképzési rendszerek alkalmazását vállalta.

               (6)

               A 2008/577/EK határozat (14) preambulumbekezdése szerint a kötelezettségvállalás elfogadásakor az Acron értékesítési struktúrája olyan volt, hogy a Bizottság korlátozottnak ítélte a kötelezettségvállalás kijátszásának kockázatát.

         B.   MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK

      Az Acron üzleti kapcsolatai

               (7)

               Az Acron 2012 májusában abbéli szándékáról tájékoztatta a Bizottságot, hogy egy unióbeli vegyipari vállalatban tervez részesedést szerezni. Az Acron 2012 augusztusában arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy megváltozott a vállalati struktúrája, nevezetesen kisebbségi részesedést szerzett ebben az unióbeli vegyipari vállalatban, továbbá jelezte, hogy ez a vállalati változás a kötelezettségvállalás teljesítése szempontjából nem jár következményekkel. Az Acron által rendelkezésre bocsátott bizonyítékok értékelését követően a Bizottság kezdetben nem találta úgy, hogy az Acron vállalati struktúrájának szóban forgó megváltozása hatással lenne a kötelezettségvállalásra. Ugyanakkor a Bizottság birtokába jutott újabb bizonyítékok azt mutatják, hogy az Acron hiányos információkat nyújtott be, amikor eredetileg struktúrájának megváltozásáról tájékoztatta a Bizottságot. Mindenekelőtt elmulasztotta közölni a Bizottsággal, hogy a szóban forgó uniós gyártó nemcsak vegyipari termékeket, hanem műtrágyákat, és azon belül ammónium-nitrátot is előállít és értékesít. Továbbá a Bizottság számára jelenleg rendelkezésre álló bizonyítékok szerint az Acron részesedése tovább nőtt azóta, hogy arról a Bizottságot 2012 augusztusában értesítette.

      Előzetes értékelés

               (8)

               A Bizottság megvizsgálta a rendelkezésére álló bizonyítékok lehetséges vonzatait, és arra a következtetésre jutott, hogy nagy a keresztkompenzáció kockázata. Ha az unióbeli műtrágyagyártó és -értékesítő létesítmény, amelyben az Acron részesedést szerzett, ugyanazoknak a vevőknek értékesíti bármelyik termékét, mint az Acron, az ezen ügyletekben alkalmazott árakat meg lehet úgy állapítani, hogy azok ellensúlyozzák a kötelezettségvállalás által érintett minimális importárat. Egy ilyen jellegű kompenzációt azonban nem lehetne nyomonkövetési tevékenységek révén azonosítani, mivel a nyilvánosság számára semmilyen forrásból nem hozzáférhető azon termékek többségének árszerkezete, amelyeket az a műtrágyagyártó és -értékesítő létesítmény gyárt, amelyben az Acron részesedést szerzett. Ennélfogva nem lehet megvizsgálni, hogy a vevők által fizetett árak összhangban állnak-e a termékek értékével, vagy egy esetleges árkedvezményt tartalmaznak, hogy ellensúlyozzák azokat az ügyleteket, amelyek esetében be kell tartani a kötelezettségvállalás által előírt minimális importárat. Következésképpen a kötelezettségvállalás nyomon követése kivitelezhetetlen és megvalósíthatatlan lenne.

               (9)

               A Bizottság ennek megfelelően tájékoztatta az Acront, és bejelentette, hogy a (7) és a (8) preambulumbekezdésben vázolt körülmények miatt a kötelezettségvállalás visszavonását tartja szükségesnek. Az Acron lehetőséget kapott észrevételei megtételére.

         C.   ÍRÁSBELI BEADVÁNYOK ÉS MEGHALLGATÁS

               (10)

               Az Acron írásbeli beadványokat nyújtott be, és lehetőséget kapott a meghallgatásra. A tájékoztatóra válaszul az Acron megismételte az akkor benyújtott érveit, amikor első ízben tájékoztatást kapott arról, hogy az uniós műtrágyagyártóban való részesedése összeegyeztethetetlen a kötelezettségvállalással. Ezekkel az érvekkel a tájékoztató és ez a rendelet is foglalkozik.

               (11)

               Számos fél juttatott el írásbeli beadványt a Bizottsághoz az Acron álláspontjának támogatására (e felek azonban nem szerepeltek a Bizottság általi nyilvánosságra hozatal és észrevételezési felkérés címzettjei között). Az említett felek azt állították, hogy nem bonyolítottak keresztkompenzációs ügyleteket az Acronnal. Ezek az állítások azonban önmagukban nem zárják ki a keresztkompenzáció kockázatát. Mindazonáltal a Bizottság állandó gyakorlata az, hogy nem fogad el árra vonatkozó kötelezettségvállalásokat, ha nagy a keresztkompenzáció kockázata, függetlenül attól, hogy valóban sor került-e keresztkompenzációra.

               (12)

               Az Acron azt állította, hogy jóhiszeműen járt el, amikor a kapcsolatban álló fél meghatározásával összhangban és a kötelezettségvállalás 5.14. szakaszának értelmében a vállalati struktúrájában bekövetkezett néhány változásról tájékoztatta a Bizottságot.

               (13)

               Emellett az Acron azt is állította, hogy az uniós vállalatba befektető pénzügyi befektetőként kell rá tekinteni, és hogy részesedése csak korlátozott döntéshozatali jogosultságokat ruház az Acronra, így nem biztosít az uniós versenyjogi szabályok értelmében vett ellenőrzést az uniós vállalat felett.

               (14)

               Az Acron hangsúlyozta, hogy az uniós jog és a nemzeti versenyjogi szabályok nem teszik lehetővé, hogy versenytársaival az Unióban vagy másutt bizalmas üzleti adatokat cseréljenek, vagy összehangolják az értékesítéseket, jóllehet az bármiféle keresztkompenzáció esetén elengedhetetlen lenne.

               (15)

               A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az Acron érveit az alábbi okok miatt el kell utasítani.

               (16)

               Egyfelől az Acron által felajánlott kötelezettségvállalás meghatározza a kapcsolatban álló fél fogalmát. A kötelezettségvállalás 1. szakaszának előírása szerint egy másik vállalatban való 5 %-os vagy annál nagyobb részesedés már elegendő ahhoz, hogy egy vállalat kapcsolatban álló félnek minősüljön; ez az a referenciaérték, amelyet a kötelezettségvállalás nyomonkövethetőségének és kivitelezhetőségének értékelésekor figyelembe kell venni.

               (17)

               Emellett a Bizottság megismétli a (8) preambulumbekezdésben a keresztkompenzációval kapcsolatban említett problémákat. Ezenkívül az sem zárható ki, hogy egyes (a kötelezettségvállalás árindexálási mechanizmusának alapját képező) árajánlatokat befolyásolnák a kapcsolatban álló unióbeli gyártó értékesítései.

               (18)

               Maga az Acron is elismerte, hogy az uniós gyártóban való részesedés a keresztkompenzáció kockázatának fennállását vélelmezi, jóllehet az megcáfolható. A kötelezettségvállalás nyomonkövethetőségének és kivitelezhetőségének értékelése szempontjából nem relevánsak a (nemzeti vagy uniós) versenyjogon alapuló azon megfontolások, miszerint elméletileg nem áll az Acron érdekében ez a magatartás. Az ilyen megfontolások önmagukban nem zárják ki a keresztkompenzáció kockázatát.

               (19)

               Az Acron azt állította, hogy a keresztkompenzáció nem szolgálja sem a saját, sem a vele kapcsolatban álló uniós gyártó kereskedelmi érdekeit. Ez az állítás önmagában nem zárja ki a keresztkompenzáció kockázatát, méghozzá azért nem, mert a kereskedelmi érdek fogalmát nem lehet abszolút értelemben értékelni. Továbbá a Bizottság értékelése szerint nem zárhatók ki a keresztkompenzációra irányuló ösztönzők, hiszen mind a kapcsolatban álló uniós gyártó, mind az Acron potenciálisan ugyanazoknak a vevőknek értékesíti az Unióban az ammónium-nitráttól eltérő egyéb termékeket. Kivitelezhetetlen, ha nem egyenesen lehetetlen lenne az ilyen értékesítéseket az Unión belül nyomon követni. Ezzel összefüggésben érdemes megjegyezni, hogy az Acron és a vele kapcsolatban álló uniós vállalatcsoportok struktúrája összetett. Ezért az ammónium-nitrát vagy egyéb termékek ugyanazoknak a vevőknek történő értékesítése révén nagy a keresztkompenzáció kockázata.

               (20)

               Másfelől az unióbeli gyártót nem lehet nyomonkövetési tevékenységek alá vonni, hiszen – mivel az alaprendelet 8. cikke szerint kötelezettségvállalást kizárólag exportőrök ajánlhatnak fel – nem lehet a kötelezettség részes fele.

               (21)

               Harmadsorban, még ha az uniós gyártó a részes fele is lehetne a kötelezettségvállalásnak – jóllehet nem ez a helyzet –, egy ilyen kötelezettségvállalás nyomon követése a (8) és (19) preambulumbekezdésben foglaltak szerint kivitelezhetetlen lenne.

               (22)

               Ezért a Bizottság a rendelkezésére álló bizonyítékok alapján arra a következtetésre jutott, hogy az Arcon vállalati struktúrájának megváltozását követően nagy a keresztkompenzáció kockázata, és az Acrontól elfogadott kötelezettségvállalás kivitelezhetetlenné válik, ezért azt vissza kell vonni.

               (23)

               Végezetül az Acron egy kiegészítő nyomonkövetési mechanizmus végrehajtását javasolta a kötelezettségvállalás keretében. Az Acron konkrétan arra tett ajánlatot, hogy rendszeresen ellátja a Bizottságot a két vállaltcsoport közötti pénzforgalomról készült könyvvizsgálói jelentéssel. Ugyanakkor ez az új mechanizmus még összetettebbé és nehézkesebbé tenné a kötelezettségvállalás nyomon követését, és nem szüntetné meg a keresztkompenzációval kapcsolatban azonosított kockázatokat és problémákat.

               (24)

               Az Acron által előadott érvek egyike sem olyan jellegű, hogy megváltoztatná a Bizottság azzal kapcsolatos értékelését, hogy a kötelezettségvállalás nyomon követése kivitelezhetetlenné vált.

         D.   A 2008/577/EK HATÁROZAT HATÁLYON KÍVÜL HELYEZÉSE

               (25)

               Ezért az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdésével és a kötelezettségvállalásnak a Bizottságot a kötelezettségvállalás elfogadásának egyoldalú visszavonására felhatalmazó, vonatkozó szakaszaival összhangban a Bizottság úgy határozott, hogy vissza kell vonni az Acron által felajánlott kötelezettségvállalás elfogadását, a 2008/577/EK bizottsági határozatot pedig hatályon kell helyezni. Ennek megfelelően a 999/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámot kell alkalmazni az Acron (TARIC-kiegészítő kód: A532) által gyártott érintett termék behozatalára,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A Bizottság a JSC Acron, Veliky Novgorod, Oroszország és a JSC Dorogobuzh, Dorogobuzh, Oroszország, az Acron holdingvállalat tagjai tekintetében visszavonja az ezen vállalatok által gyártott és az első független uniós vevőnek értékesített ammónium-nitrát (TARIC-kiegészítő kód: A532) behozatalára vonatkozó kötelezettségvállalás elfogadását.
   2. cikk
   A 2008/577/EK határozat hatályát veszti.
   3. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. március 21-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  HL L 198., 1995.8.23., 1. o.

      (3)  HL L 102., 2002.4.18., 1. o.

      (4)  HL L 185., 2008.7.12., 1. o.

      (5)  HL L 280., 2014.9.24., 19. o.

      (6)  HL L 185., 2008.7.12., 43. o.

      (7)  HL C 171., 2012.6.16., 25. o.

      (8)  HL L 277., 2012.10.11., 8. o.