title: A Tanács 1039/2012/EU végrehajtási rendelete ( 2012. október 29. ) a Kínai Népköztársaságból származó alumíniumradiátorok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

text:
               9.11.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 310/1

         A TANÁCS 1039/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2012. október 29.)
   a Kínai Népköztársaságból származó alumíniumradiátorok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,
   tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság (Bizottság) által benyújtott javaslatra,
   mivel:
   1.   AZ ELJÁRÁS

   1.1.   Ideiglenes intézkedések

               (1)

               A Bizottság a 402/2012/EU rendeletben (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó alumíniumradiátorok behozatalára vonatkozóan.

               (2)

               Az eljárás 2011. augusztus 12-én indult (3) azt követően, hogy az International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium (AIRAL Scrl, a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be olyan uniós gyártók nevében, amelyek termelése az alumíniumradiátorok teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át képviseli.

               (3)

               Az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a dömping és a kár vizsgálata a 2010. július 1. és a 2011. június 30. közötti időszakra irányult (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2008. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot foglalta magában (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).

         1.2.   Az eljárás további menete

               (4)

               Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes vám bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére.

               (5)

               A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket a végleges megállapítások kialakításához szükségesnek tartott. Az érdekelt felek szóbeli és írásbeli észrevételeit mérlegelték és az ideiglenes megállapításokat indokolt esetben ezeknek megfelelően módosították.

               (6)

               Az ideiglenes rendelet (12) preambulumbekezdésében említettek szerint a kapcsolatban álló exportáló gyártók egyik csoportja kérelmet nyújtott be az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálat iránt. Ezeknek a kérelmeknek a vizsgálata az ideiglenes szakaszban túlságosan nehézkes lett volna, ezért azt a végleges szakaszra halasztották. A Bizottság úgy döntött, hogy a kérelmező Sira csoport számára biztosítja az egyedi vizsgálatot. A Kínában folytatott tevékenységét tekintve a Sira csoportot a következő két vállalat alkotja: a Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. és a Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.

               (7)

               Az érdekelt felek tájékoztatást kaptak azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó alumíniumradiátorok behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni (végleges nyilvánosságra hozatal). Egyúttal a feleknek meghatározott időszakot biztosítottak arra, hogy e végleges nyilvánosságra hozatal kapcsán ismertessék észrevételeiket.

               (8)

               Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket a Bizottság megvizsgálta és adott esetben figyelembe vette.

         2.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

               (9)

               Az ideiglenes rendelet (15) preambulumbekezdésében említettek szerint az érintett terméket alumíniumradiátorok, valamint olyan alkatrészek és szelvények alkotják, amelyekből az ilyen radiátorok készülnek, függetlenül attól, hogy ezek nagyobb egységekbe vannak-e összeszerelve, kivéve az elektromos radiátorokat, azok alkatrészeit és szelvényeit (a továbbiakban: érintett termék). Az érintett terméket jelenleg az ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 és ex 7616 99 90 KN-kód alá sorolják be.

               (10)

               Az ideiglenes intézkedések kihirdetését követően az egyik fél azt állította, hogy az acélradiátorok felcserélhetők az érintett termékkel és a hasonló termékkel, ezért kérte a Bizottságot, hogy elemezze az acélradiátorokra vonatkozó piaci tendenciákat és hasonlítsa össze azokat az alumíniumradiátorok piacával.

               (11)

               A rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy az alumíniumradiátorok – különösen a nyersanyag (egyik esetben acél, a másik esetben pedig alumínium), a súly, a hőtehetetlenség és a hővezetés tekintetében – az acélradiátoroktól eltérő műszaki jellemzőkkel rendelkeznek. Ezenkívül az összegyűjtött információk nem utalnak arra, hogy a két termék közvetlenül versenyezne, illetve felcserélhető lenne egymással. Végezetül meg kell említeni, hogy az említett fél az állítását semmiféle bizonyítékkal nem támasztotta alá. A fentiek alapján az állítást elutasították.

               (12)

               Az érintett termékkel és a hasonló termékkel kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (15) és (23) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         3.   DÖMPING

   3.1.   Piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás

   3.1.1.   Előzetes megjegyzés

               (13)

               A fenti (6) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság úgy döntött, hogy egyedi vizsgálatot biztosít a Sira csoport számára. A Kínában folytatott tevékenységét tekintve a Sira csoportot a következő két vállalat alkotja: a Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. és a Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd. A Sira csoport piacgazdasági elbánást és egyéni elbánást is kért.

         3.1.2.   Piacgazdasági elbánás

               (14)

               Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (30)–(31) preambulumbekezdésében említettek szerint a mintába felvett felek egyike sem kért piacgazdasági elbánást.

               (15)

               A fenti (13) preambulumbekezdésben említettek szerint az ideiglenes intézkedések bevezetését követően egyedi vizsgálatban részesített Sira csoport piacgazdasági elbánást kért és az érintett termék gyártásában és forgalomba hozatalában érintett két vállalat vonatkozásában benyújtotta a piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapokat.

               (16)

               Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó behozatalokra vonatkozó rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdése szerint kell megállapítani azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyert, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. Ezek a kritériumok a tájékozódás megkönnyítése érdekében a következőképpen foglalhatók össze:

                           —

                           a vállalat döntéseit piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci értékeket tükrözik,

                           —

                           a vállalat egyetlen átlátható, független könyvvizsgáló által ellenőrzött könyvelést vezet,

                           —

                           nem állnak fenn a nem piacgazdasági rendszerből áthozott torzulások,

                           —

                           a csődeljárásról és a tulajdonjogról szóló törvények garantálják a stabilitást és a jogbiztonságot, és

                           —

                           a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik.

               (17)

               A Sira csoporthoz tartozó két vállalat által a piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapokon megadott információkat megfelelően vizsgálták és további információkat is kértek, amelyeket a vállalatok rendelkezésre bocsátottak. A megállapításokat figyelembe véve nem tartották szükségesnek, hogy a két vállalat telephelyén ellenőrző látogatást tegyenek.

               (18)

               A piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálat során kiderült, hogy a Sira csoport nem tett eleget az 1. kritérium követelményeinek, mivel a fő nyersanyagot, az alumíniumot érintő döntések meghozatala állami beavatkozás mellett történt. Az érintett termék gyártási költségeinek mintegy 70 %-át az alumínium teszi ki. A vizsgálat során kiderült, hogy az érintett termék előállításához szükséges alumíniumot a Sira csoport mindkét gyártója a kínai belföldi piacon szerzi be. Az árak az állami ellenőrzés alatt álló sanghaji színesfémtőzsde (a továbbiakban a tőzsde vagy SHFE) alumíniumárain alapulnak. Ezen az állami Értékpapírszabályozói Bizottság ellenőrzése alatt álló zártkörű tőzsdén csak a Kínában bejegyzett vállalatok és kínai állampolgárok kereskedhetnek. A tőzsde működését szabályozó számos előírás a tőzsde alacsony változékonyságához és nyomott áraihoz járul hozzá: a napi áringadozás az előző kereskedési nap elszámolóáraihoz képest legfeljebb 4 %-os lehet, kevés üzletet kötnek (az egyes hónapok 15. napjáig), határidős ügyleteket legfeljebb 12 hónapos futamidővel lehet kötni, továbbá az ügyleti költségeket a tőzsde és a brókerek egyaránt felszámítják.

               (19)

               Ezenkívül a tőzsdei ügyletek jellemzője, hogy az árukat Kína területén kizárólag jóváhagyott raktárakba lehet szállítani, eltérően a nemzetközi tőzsdéktől, ahonnan az árukat a világ bármely részére szállíthatják. A tőzsde kizárólag fizikai termékek kereskedésére szolgál (származékos termékeket nem lehet értékesíteni), ami teljes mértékben elszigeteli a kínai alumíniumpiacot. Ennek következtében az arbitrázs a világszerte referenciának számító londoni fémtőzsdével (LME) vagy más piacokkal gyakorlatilag nem lehetséges, így a tőzsde a világ többi piacától teljesen elszigetelten működik. Emiatt a piacok közötti kiegyenlítődés nem lehetséges. A vizsgálati időszakban az alumínium árfolyamát a londoni fémtőzsdén havonta átlagosan 14 %-kal magasabb szinten jegyezték, mint a sanghaji tőzsdén.

               (20)

               Az Állami Tartalékiroda és más állami szervek a nyersalumínium eladásában és vételében is részt vesznek, így az állam az SHFE működésébe az árképzési mechanizmusa révén is beavatkozik. Emellett az SHFE szabályai által napi árplafonokat is megállapít, amelyeket az állami szabályozó szervezet, a kínai Értékpapírszabályozói Bizottság (CSRC) jóváhagyott.

               (21)

               A vizsgálat ezenkívül megállapította, hogy az exportra szánt nyersalumíniumra 17 %-os vissza nem térítendő héa vonatkozik, míg a belföldön értékesített alumíniumra és a késztermékekre vonatkozó 13 %-os héát visszatérítik. Az exportra szánt nyersalumíniumot ezenkívül 17 %-os exportadó is terheli. Ennek következtében a nyersalumínium-termelés legnagyobb részét a kínai piacon értékesítik, ami nyomott belföldi nyersalumínium-árakat eredményez és tekintélyes költségelőnyt jelent a kínai alumíniumradiátorok gyártóinak. A kínai állam a vizsgálati időszak alatt a piac működését azzal is befolyásolta, hogy a pénzügyi válság idején eltörölte a fémekre vonatkozó 5 %-os importvámot.

               (22)

               A piac működését az is torzítja továbbá, hogy a kínai állam a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság részét képező Állami Tartalékiroda révén beavatkozik a piac működésébe. Az Állami Tartalékiroda 2008 végén és 2009 elején elkezdte felvásárolni a kohóktól a nyersalumíniumot. Ennek az ösztönzőcsomagnak az volt a célja, hogy enyhítse a kereslet visszaesését eredményező globális pénzügyi és gazdasági válság hatásait. Az említett államilag támogatott beszerzések 2009 márciusában és áprilisában a belföldi piac készleteinek nagy részét érintették, emiatt az árak 2009 első felében emelkedtek. Az Állami Tartalékiroda 2010. november elején ismét elkezdte a nyersalumíniumot értékesíteni, amikor is a Bloomberg jelentése szerint árverés útján 96 000 tonnányi mennyiséget adott el (4). A Xinhua Hírügynökség 2008 decemberében számolt be a készletek felhalmozására irányuló intézkedésekről, amelyek révén az árak stabilizálása érdekében a terv szerint 300 000 tonna alumíniumot halmoznának fel a piaci árnál 10 %-kal magasabb árakon (5). Az Állami Tartalékiroda készletfelhalmozásra irányuló terve szerint számos kínai kohótól vásárolnak alumíniumot, a tervezett mennyiség mintegy felét azonban az Aluminium Corporation of China Ltd. vállalattól kívánták beszerezni. Ezenkívül a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottságért felelős miniszter elmondta, hogy az ösztönzőcsomagban az is szerepelt, hogy enyhítik az exportellenőrzéseket, villamosenergia-támogatásokat biztosítanak, a villamosenergia-árakat csökkentik és emelik a hitelplafont. A jelentések szerint a csomag azonnali hatást gyakorolt az árakra. A fentiek bizonyítják, hogy a kínai állam alapvető szerepet játszik a nyersalumínium árának megállapításában és hogy beavatkozik a piac működésébe.

               (23)

               A fent említett jelentős állami beavatkozásra vonatkozó nyilvánvaló célkitűzést többek között a 12. ötéves alumíniumipari fejlesztési terv (2011–2015) is alátámasztja, amelynek keretében a kínai kormány egyértelműen kinyilvánítja a szándékát arra vonatkozóan, hogy az „adó- és exportadó-visszatérítéseket és egyéb gazdasági eszközöket ki kívánja igazítani és szigorúan szabályozni kívánja az expanzió mértékét, illetve az elsődleges termékek kivitelét”. Ez a terv a korábbi alumíniumipari tervben foglalt politikát folytatja. Az említett tervek végrehajtása már több éve tart és az eddig bemutatottak szerint a vizsgálati időszakban számos végrehajtási intézkedést foganatosítottak.

               (24)

               Ilyen módon a nyersalumínium-árak tekintetében a kínai állam által előidézett többszörös torzítás kihat a nyersanyagárakra. A gyártók számára ezek a torzulások ráadásul előnyösek olyan értelemben, hogy az alapanyagokat rendszerint a kínai piacon a helyi beszállítóktól szerzik be alapvetően a kínai azonnali piacok árai (vagy az SHFE-árak) alapján. A vizsgálati időszakban ezek az árak a világpiaci áraknál mintegy 15 %-kal voltak alacsonyabbak. Amennyiben a kínai piac árai az állami beavatkozás eredményeként magasabbak, akkor a kínai vállalatok elméletileg bizonyos mennyiségeket a londoni fémtőzsde árain is vásárolhatnak, azonban a külföldi gazdasági szereplők számára a kínai beszerzés nem megengedett.

               (25)

               A Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. és a Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd. kitöltött kérdőíveinek elemzéséből az derült ki, hogy az említett két vállalat a nyersalumínium-termékeket a vizsgálati időszakban az SHFE-árakhoz kapcsolódó árakon szerezte be és hogy a beszerzési áraik egy hosszabb időszakot figyelembe véve az SHFE-indexet követték.

               (26)

               A vizsgálat arra is rámutatott, hogy az említett két vállalat közül az egyik a „2 évig mentesség + 3 évig fele adó” program előnyeit élvezte. Ez a kínai állam által biztosított adókedvezmény-rendszer azt jelenti, hogy amikor egy vállalat nyereséget kezd realizálni, akkor még két évig nem kell társasági adót fizetnie és az ezt követő három évben is csak az adó felét kell megfizetnie. Ezek a torzulások az eredménykimutatásban negatív költségként jelennek meg, és ezáltal növelik a nyereségességet.

               (27)

               Ilyen körülmények között egyik vállalat sem tudta bizonyítani, hogy a nyersanyagbeszerzéssel kapcsolatos döntéseit nem jelentős állami beavatkozás mellett hozza meg, és hogy a főbb ráfordítások költségei alapvetően a piaci értékeket tükrözik. Így nem tudták azt igazolni, hogy az 1. kritérium követelményeinek megfelelnek.

               (28)

               Az 1. kritériummal kapcsolatos fenti megállapításokra tekintettel és a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően úgy ítélték meg, hogy a Sira csoportot nem részesítik piacgazdasági elbánásban.

               (29)

               A fentiekre tekintettel az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjában foglalt, a piacgazdasági elbánásra vonatkozó többi kritériumot nem vizsgálták tovább.

               (30)

               A Bizottság a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat a kapcsolatban álló érintett kínai vállalatok csoportjával és a panaszossal hivatalosan közölte. Az érintettek arra is lehetőséget kaptak, hogy írásban ismertessék véleményüket, és meghallgatást kérjenek, amennyiben erre különleges okaik vannak.

               (31)

               A piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapítások kihirdetése után a Sira csoport észrevételeket tett az említett megállapításokkal kapcsolatban. Mivel azonban a Sira csoport az észrevételeit jellegüknél fogva korlátozottnak minősítette, a Bizottság a szóban forgó kérdésekkel kétoldalú alapon, egyedi nyilvánosságrahozatali dokumentum keretében foglalkozott. Az észrevételek azonban az 1. kritériumokkal kapcsolatos megállapításokon nem változtattak.

               (32)

               A fentiek kiegészítéseként és további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (30)–(31) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         3.1.3.   Egyéni elbánás

               (33)

               Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek megfelelnek. Ezeket a kritériumokat a tájékozódás megkönnyítése érdekében röviden az ideiglenes rendelet (32) preambulumbekezdésében foglaltuk össze.

               (34)

               A Sira csoport mindkét kapcsolatban álló exportáló gyártója egyéni elbánást kért arra az esetre, ha nem részesülhetnek piacgazdasági elbánásban. A kérelmeket megvizsgálták. A vizsgálat igazolta, hogy a vállalatok az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében szereplő valamennyi kritériumnak megfelelnek.

               (35)

               A Sira csoportot ezért egyéni elbánásban részesítették.

               (36)

               A WTO vitarendező testülete 2011. július 28-án elfogadta az „Európai Közösségek – A Kínából származó egyes vas és acél kötőelemek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes intézkedések” ügyre vonatkozó vizsgálóbizottsági jelentést és az azt módosító fellebbviteli testületi jelentést (6) (a továbbiakban: jelentések).

               (37)

               A jelentésekben többek között megállapították, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése nem volt összhangban a WTO dömpingellenes megállapodásának 6.10., 9.2. és 18.4. cikkével, illetve a WTO-egyezmény XVI:4. cikkével. Az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja értelmében piacgazdasági elbánásban nem részesülő, nem piacgazdasági berendezkedésű országokban működő egyedi exportáló gyártók az országos vámtétel hatálya alá tartoznak, hacsak nem tudják igazolni, hogy teljesítik az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése által az egyéni elbánásra előírt feltételeket (a vitarendező testület megállapításai az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésével kapcsolatban).

               (38)

               Felkértek minden olyan kínai exportáló gyártót, akik úgy ítélik meg, hogy az említett rendeletet a 9. cikk (5) bekezdésére vonatkozóan a jelentésekben tett jogi értelmezésekre tekintettel felül kellene vizsgálni, hogy a WTO vitarendező testülete által dömping- és szubvencióellenes ügyekkel kapcsolatban elfogadott jelentés után a Közösség által hozható intézkedésekről szóló, 2001. július 23-i 1515/2001/EK tanácsi rendelet (7) (a továbbiakban: WTO-t felhatalmazó rendelet) alapján kérjék a rendelet felülvizsgálatát.

               (39)

               Az illetékes uniós intézmény a felülvizsgált intézkedéseket a felülvizsgálat során tett megállapítások érvényesítése érdekében hatályon kívül helyezheti, módosíthatja vagy fenntarthatja. A felülvizsgálatot kérő feleknek tisztában kell lenniük azzal, hogy az intézkedéseket érintő módosítás az intézkedések mértékének csökkenését vagy növekedését egyaránt eredményezheti.

               (40)

               A fentieken túlmenően az egyéni elbánásra vonatkozóan nem érkeztek észrevételek, így az ideiglenes rendelet (32)–(34) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         3.2.   Analóg ország

               (41)

               Az analóg országra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (35)–(41) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         3.3.   Rendes érték

               (42)

               A Sira csoport esetében a rendes érték megállapításához ugyanazt a módszertant alkalmazták, mint amit az ideiglenes rendelet (42)–(46) preambulumbekezdésében leírtak. A rendes értékre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (42)–(46) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         3.4.   Exportár

               (43)

               A Sira csoport vonatkozásában az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerint állapították meg, mivel a kivitelt transzferárakon bonyolították, amit megbízhatatlannak tartottak. Az exportárakat ezért azon viszonteladói árak alapján számították ki, amelyen a terméket először értékesítették uniós független vevő részére, és az exportárakból a költségeket és a hasznot levonva gyártelepi árakat alakítottak ki. Azt a viszonteladói árat, amelyen a terméket először értékesítették uniós független vevő részére, az import és az újraértékesítés között felszámolt vámokkal, adókkal, valamint ésszerű értékesítési, általános és adminisztratív költségekkel és haszonkulccsal igazították ki. A haszonkulcs tekintetében az érintett termék együttműködő független importőre által realizált nyereséget vették alapul, mivel az exportáló gyártó és a vele kapcsolatban álló importőr között fennálló kapcsolat miatt az importőr tényleges hasznát nem tekintették megbízhatónak.

               (44)

               A mintába felvett exportőröket illetően az exportárra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (47) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         3.5.   Összehasonlítás

               (45)

               A rendes érték és az exportár összehasonlításával kapcsolatban észrevételek érkeztek.

               (46)

               A Metal Group Ltd. azon az alapon vitatta a rendes érték és az exportár összehasonlítását, hogy az alkalmazott összevetési módszer miatt nem volt tisztességes, és a vállalat szerint a termékek fizikai jellemzői különböznek.

               (47)

               Az összehasonlítást illetően a Metal Group egy másik módszert javasolt, ami egyszerűen a súlyon alapul. Ennek a módszernek az alkalmazását elutasították, mivel nem veszi figyelembe a terméktípusok összehasonlítására szolgáló rendszer egyéb fontos elemeit – pl. a teljesítményt –, ami jobb összehasonlíthatóságot biztosít.

               (48)

               A Metal Group Ltd. fizikai különbözőségekre vonatkozó állítása háromféle különbségre utalt, azonban ezt az észrevételt a benyújtására vonatkozó határidő lejáratát követően nyújtották be. A kitöltött kérdőívekben a három állítás egyikét sem említették (noha a kérdőívben kifejezetten kérték, hogy az ilyen jellegű állításokat közöljék). A szóban forgó állításokat nem említették az ellenőrző látogatások során sem, amikor az ellenőrzést végző csoport számára lehetőség nyílt volna arra, hogy meggyőződjön az állítások helytállóságáról és jelentőségéről.

               (49)

               Az első állítás a gyártás során felhasznált alumíniumötvözet típusára vonatkozott. Ezzel kapcsolatban azt állították, hogy az erre az alumíniumötvözetre vonatkozó kínai szabvány eltér a megegyező nevű alumíniumötvözetre vonatkozó uniós szabványtól. Noha egyértelmű, hogy ezek az alumíniumötvözetek nem azonosak, semmiféle bizonyítékot nem nyújtottak be annak alátámasztására, hogy ez a különbség a költségekben is jelentkezne.

               (50)

               A második állítás szerint állítólag olcsóbb porfestéket használnak. Ennek az állításnak az alátámasztására sem nyújtottak be semmiféle bizonyítékot, azonban le kell szögezni, hogy a porfesték a gyártási költségek olyan alacsony hányadát teszi ki, ami a teljes gyártási költségre igen csekély hatást gyakorol.

               (51)

               A harmadik állítás arra vonatkozott, hogy a vállalat a termékein – az Unióban gyártott termékekkel ellentétben – nem alkalmaz belső korrózióvédő bevonatot. Ahogy a fent említett két esetben, ezt az állítást sem támasztották alá semmiféle bizonyítékkal.

               (52)

               A fentiekre tekintettel a fizikai jellemzők különbözőségére vonatkozó állítást elutasították.

               (53)

               További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (48)–(50) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         3.6.   Dömpingkülönbözetek

               (54)

               A Sira csoportot illetően a dömpingkülönbözetet az ideiglenes rendelet (51) preambulumbekezdésében említett módszertan alapján 23,0 %-ban állapították meg.

               (55)

               További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (51)–(54) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         4.   KÁR

   4.1.   A teljes uniós gyártás

               (56)

               A teljes uniós gyártásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (55)–(57) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         4.2.   Uniós felhasználás

               (57)

               Az uniós felhasználásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (58)–(61) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         4.3.   Az érintett országból származó behozatal

   4.3.1.   A behozott termékek ára és áralákínálás

               (58)

               Az ideiglenes megállapítások kihirdetését követően az egyik fél azt állította, hogy a vizsgálati időszakban megállapított 6,1 %-os ár-alákínálási különbözet alacsony, és ez az uniós gazdasági ágazatnak nem okozhatott jelentős kárt.

               (59)

               A kínai exportőrök által alkalmazott áralákínálást azonban az uniós piacra gyakorolt nyomás, illetve az uniós gazdasági ágazat árszintjére kifejtett hatás figyelembevételével kell mérlegelni. A vizsgálat során kiderült, hogy – különösen a vizsgálati időszak alatt – az olcsó dömpingelt behozatal révén gyakorolt nyomás az uniós gazdasági ágazat számára nem tette lehetővé, hogy a költségek fedezéséhez és megfelelő haszonkulcs biztosításához szükséges árakat érvényesítsen.

               (60)

               Az ideiglenes rendelet (65) preambulumbekezdésében említettek szerint a vizsgálat arra is rámutatott, hogy a kínai behozatal árai dömpingárak voltak és a figyelembe vett időszak alatt mindig az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alatt maradtak. A kínai exportőrök által folyamatosan gyakorolt áralákínálás lehetővé tette számukra, hogy – különösen a vizsgálati időszakban – növeljék az értékesítési volumenüket és a piaci részesedésüket. Ezenkívül megállapítást nyert, hogy a különböző típusú radiátorok esetében az árkülönbözet jelentős mértékben meghaladta a megállapított ár-alákínálási különbözetet. Ezért az uniós piac és az uniós gazdasági ágazat vonatkozásában megállapított áralákínálás kedvezőtlen hatását nem lehet alábecsülni. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.

               (61)

               Ugyanez a fél ismételten azt állította, hogy a kínai radiátorok az Unióban gyártott radiátorokhoz viszonyítva alacsonyabb minőséget képviselnek, és így nem lehettek az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár okozói.

               (62)

               Ez az állítás azonban nem bizonyult megalapozottnak, és a vizsgálat sem derített fényt olyan tényekre, amelyek azt alátámasztották volna. Az ideiglenes rendelet (23) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a vizsgálat során megállapították, hogy a Kínában gyártott és exportált alumíniumradiátorok, valamint az uniós gyártók által gyártott és értékesített alumíniumradiátorok azonos alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területük is megegyezik. Ezenkívül ezek a radiátorok teljes mértékben felcserélhetők egymással és a nyilvánosság számára azonos terméknek tűnnek. Ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése szerint hasonló terméknek tekintik.

               (63)

               Érdemes megemlíteni, hogy az áralákínálást és a kár megszüntetéséhez szükséges szintet a kínai és az uniós terméktípusok részletes összehasonlítása alapján határozták meg. A különböző radiátortípusok közötti állítólagos különbségeket tehát az árak részletes összehasonlítása során figyelembe vették. A fentiek alapján az állítást elutasították.

               (64)

               Az érintett országból származó behozatallal kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (62)–(67) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         4.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

               (65)

               Az előzetes megjegyzésekre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (68)–(71) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         4.4.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

               (66)

               A termelésre, a termelési kapacitásra és a kapacitáskihasználásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (72)–(74) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         4.4.2.   Az értékesítések volumene és a piaci részesedés

               (67)

               Az értékesítés volumenének alakulásával és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésével kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (75) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         4.4.3.   Növekedés

               (68)

               A növekedéssel kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (76) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         4.4.4.   Foglalkoztatás

               (69)

               A foglalkoztatással kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (77) és (78) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         4.4.5.   Az uniós gazdasági ágazat átlagos egységárai és gyártási költségei

               (70)

               Az uniós gazdasági ágazat átlagos egységáraira és gyártási költségeire vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (79) és (80) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         4.4.6.   Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

               (71)

               A nyereségességgel, pénzforgalommal, beruházásokkal, a beruházások megtérülésével és a tőkebevonási képességgel kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (81)–(83) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         4.4.7.   Készletek

               (72)

               A készletekkel kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (84) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         4.4.8.   A tényleges dömpingkülönbözet nagysága

               (73)

               A tényleges dömpingkülönbözet nagyságára vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (85) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         4.4.9.   A kárra vonatkozó következtetések

               (74)

               A vizsgálat igazolta, hogy a legtöbb kármutató a figyelembe vett időszak alatt csökkenő tendenciát mutatott. Ezért az ideiglenes rendelet (86)–(89) preambulumbekezdésében foglalt következtetés ezúton megerősítést nyer, miszerint az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte.

         5.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

   5.1.   Bevezetés

               (75)

               Az ideiglenes rendelet (90) preambulumbekezdésére vonatkozó észrevételek hiányában ez a preambulumbekezdés ezúton megerősítést nyer.

         5.2.   A dömpingelt behozatal hatása

               (76)

               A dömpingelt behozatal hatásaival kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (91)–(95) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         5.3.   További tényezők hatása

   5.3.1.   Harmadik országokból származó behozatal

               (77)

               A harmadik országokból származó behozatalra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (96) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         5.3.2.   Gazdasági válság

               (78)

               Az egyik fél azt állította, hogy amennyiben az uniós gazdasági ágazat kárt szenvedett, annak a gazdasági válság volt az oka, amely elsősorban az építőipart és az ingatlanágazatot érintette különösen egyes tagállamokban, mint pl. Spanyolországban és Olaszországban, amelyeket ez a fél az uniós gazdasági ágazat legfontosabb piacainak tartott.

               (79)

               A vizsgálat azonban rámutatott arra, hogy az uniós gazdasági ágazat nagy mennyiségben értékesített radiátorokat Spanyolországon és Olaszországon kívül egyéb tagállamokban is. Ezenkívül az érintett termék és a hasonló termék piaca túlnyúlik Spanyolország és Olaszország építőiparán és ingatlanpiacán. Mindazonáltal még ha nem is lehet kizárni, hogy a gazdasági válság hatást gyakorolt az uniós piacra, az olcsó kínai dömpingelt behozatal egyre növekvő mennyiségének jelenléte felerősítette azokat a kedvezőtlen hatásokat, amelyeket a gazdasági válság a figyelembe vett időszakban okozhatott, és megakadályozta, hogy az uniós gazdasági ágazat a vizsgálati időszakban bekövetkezett általános gazdasági fellendülés előnyeiből részesüljön. Ezért ezt az állítást elutasították.

               (80)

               A gazdasági válságra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (97)–(100) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         5.3.3.   Az uniós gazdasági ágazat gyártási költségeinek alakulása

               (81)

               Egy állítás szerint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt a hasonló termék gyártási költségeinek nagy részét jelentő alumínium árának emelkedése okozta.

               (82)

               A Bizottság azonban inkább úgy ítélte meg, hogy egy tisztességes verseny alapján működő piacon az árakat olyan szinten lehet megállapítani, amely fedezi a költségeket és lehetővé teszi ésszerű haszonkulcs elérését is. Amint az a fenti (60) preambulumbekezdésben megerősítést nyert, a kínai behozatal átlagos árai a figyelembe vett időszakban folyamatosan alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak. Az uniós gazdasági ágazat a költségek emelkedésekor a folyamatos árnyomás miatt nem tudta az árait megfelelő mértékben növelni. Ezért ezt az állítást elutasították.

               (83)

               Az uniós gazdasági ágazat gyártási költségeinek alakulásával kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (101)–(103) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         5.3.4.   Az uniós gazdasági ágazat mintába felvett szereplőinek exportteljesítménye

               (84)

               Az egyik fél állítása szerint az uniós gazdasági ágazat exportértékesítésének szintje és visszaesése a figyelembe vett időszak alatt igen jelentős hatást gyakorolt az ágazat általános gazdasági teljesítményére.

               (85)

               A vizsgálat rávilágított arra, hogy noha az uniós gazdasági ágazat exportértékesítése a figyelembe vett időszak alatt visszaesett, a vizsgálati időszakban az ágazat teljes uniós értékesítésének mégis jelentős részét, 51 %-át, össztermelésének pedig a 27 %-át képviselte. Az ideiglenes rendelet (106) preambulumbekezdésében említettek szerint az exportértékesítés tehát lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy méretgazdaságosságot érjen el, ezért nem okozhatta az ágazatot ért jelentős kárt a figyelembe vett időszak alatt. Az uniós gazdasági ágazat exportértékesítésének alakulása és szintje nem szünteti meg a kár és az olcsó, dömpingelt kínai behozatal között fennálló okozati összefüggést. Ezért az állítást elutasították.

               (86)

               Ugyanez a fél kérte az uniós gazdasági ágazat exportértékeinek, illetve árainak kihirdetését, mivel az ideiglenes rendeletben csak az exportvolumen szerepelt. Ezeket az adatokat azonban – bizalmas jellegük miatt – nem lehet közzétenni.

               (87)

               Az uniós gazdasági ágazat mintába felvett szereplőinek exportteljesítményére vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (104)–(106) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         5.4.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

               (88)

               Az egyik fél állítása szerint az uniós gazdasági ágazat azon döntése, hogy 2008-ban növelte a termelési kapacitását, továbbá az azt következő években bekövetkező nehéz gazdasági helyzet együttesen okozták az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználásának visszaesését és negatív nyereségmutatóját. Azt állították tehát, hogy a kárt különböző belső tényezők okozták, mint pl. a gazdasági válság és az uniós gazdasági ágazat hibás beruházási döntései.

               (89)

               A kárelemzés során azonban valamennyi tényezőt figyelembe vesznek, amelyek közül a kapacitáskihasználás és a nyereségesség mindössze két elem. A kár vizsgálata különösen arra világított rá, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a figyelembe vett időszakban 16 %-kal csökkent, míg a Kínából történő behozatal ugyanebben az időszakban 77 %-kal nőtt, a piaci részesedés pedig 13 %-ról 24 %-ra emelkedett. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése még a vizsgálati időszakban is folyamatosan csökkent, noha a felhasználás ebben az időszakban 2009-hez képest emelkedett. Az egyéb kártényezők romlása mellett az uniós gazdasági ágazat nehéz gazdasági helyzetét az is jelzi, hogy az ágazat készleteinek szintje a figyelembe vett időszak során jelentősen nőtt. Ezért annak érdekében, hogy teljes képet kaphassunk, az uniós gazdasági ágazat 2008-ban megnövelt termelési kapacitását mindezekkel az elemekkel együtt kell vizsgálni.

               (90)

               Bár az uniós gazdasági ágazat helyzetére a gazdasági válság minden bizonnyal kedvezőtlen hatást gyakorolt, nem lehet figyelmen kívül hagyni azt a tényt, hogy az olcsó kínai dömpingelt behozatal a figyelembe vett időszak során jelentős mértékben emelkedett, ami ezen időszak során felerősítette a gazdasági visszaesés által okozott kedvezőtlen hatásokat és megakadályozta, hogy az uniós gazdasági ágazat a vizsgálati időszakban bekövetkezett általános gazdasági fellendülés előnyeiből részesüljön.

               (91)

               A vizsgálat rávilágított arra, hogy a felhasználás 2009 és a vizsgálati időszak között 9 %-kal nőtt, ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése tovább csökkent és az ágazat még a kedvezőbb általános gazdasági helyzetben sem tudott megerősödni, mivel az olcsó, dömpingelt kínai behozatal folyamatos nyomás alatt tartotta. A fentiek alapján ezt az állítást elutasították.

               (92)

               Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetéssel kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (107)–(110) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         6.   AZ UNIÓS ÉRDEK

               (93)

               Az előzetes megállapítások kihirdetését követően tett erőfeszítések ellenére sem jelentkezett egyetlen felhasználó sem, tehát a vizsgálat során a felhasználók a Bizottsággal nem működtek együtt.

               (94)

               A rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság megállapította, hogy az alumíniumradiátorok legfontosabb vásárlói a nagy építőipari vállalatok, továbbá a viszonteladók és a nagykereskedők, amelyek szakosodott üzletláncok vagy kiskereskedelmi üzletek számára értékesítik az árut, ahonnan kisebb építőipari cégek vagy a végfelhasználók számára továbbértékesítik azt. A végleges vámok kivetésének az érintett felekre gyakorolt esetleges hatásait elemezve megállapították, hogy a behozott alumíniumradiátor-elemek esetleges 61 %-os áremelkedése – ami megegyezik a javasolt legmagasabb dömpingellenes vám mértékével – még mindig meglehetősen alacsony lenne, mivel az érintett termék általában nagyobb projektek részét képezi, így annak ára az összes üzleti költség igen csekély hányadát teszi ki. Ezért a fentiek eredményeként bekövetkező áremelkedést a viszonteladói lánc még a legkedvezőtlenebb esetben is könnyen el tudná viselni.

               (95)

               Az uniós érdekre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (111)–(118) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         7.   VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

   7.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

               (96)

               Egy állítás szerint a kárt okozó dömping megszüntetéséhez szükséges vám mértékének meghatározásához használt haszonkulcs túl magas. Azzal érveltek, hogy az uniós gazdasági ágazatból a mintába felvett vállalatok által 2008-ban elért 7,4 %-os különbözet kivételes eset volt, és a valóságot nem tükrözte helyesen. A következő években bekövetkező gazdasági válság miatt a piacon ez a nyereségszint nem volt elérhető.

               (97)

               Meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat igazolta, hogy ezt a haszonkulcsot a mintába felvett vállalatok rendes piaci viszonyok között, azaz a kárt okozó dömping nélkül el tudták érni. Nem lehet azt állítani, hogy a gazdasági válság semmilyen hatást nem gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére, azonban az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló olcsó kínai dömpingelt behozatal mennyisége a teljes figyelembe vett időszak során – az uniós gazdasági ágazat árait és piaci részesedését hátrányosan befolyásolva – folyamatosan emelkedett. Ezért egyértelmű, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatal felerősítette a gazdasági visszaesés uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását. Ezért ezt az állítást elutasították.

               (98)

               Azt is állították, hogy alábecsülték azokat a behozatalt követő költségeket, amelyeket az ár-alákínálási különbözet és a kárkülönbözet kiszámítására használtak (0,2 %, beleértve minden olyan költséget, amely az Unióban történő szabad forgalomba hozatalhoz szükséges, mint pl. kezelési költség, vámkezelési díj, kivéve a behozatali vámot). Az említett fél szerint a behozatalt követő költségeknek tartalmazniuk kellene a kezelési költséget, a vámkezelési díjat és a belföldi szállítás költségét, amely 3,5 %-ra becsülhető. Az áralákínálás és az alákínálás mértékének megállapításához az uniós határparitáson számított árat és az uniós gyártók gyártelepi árát hasonlították össze. Az uniós határparitáson számított árnak tartalmaznia kell az Unióban történő szabad forgalomba hozatalhoz szükséges valamennyi költséget (azaz a vámkezelési díjat és a kezelési költséget), az említett fél állításával ellentétben azonban a belföldi szállítás költségét nem. Ezért ezt az állítást elutasították.

               (99)

               A kár megszüntetéséhez szükséges szintre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (119)–(123) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

         7.2.   A vámok formája és mértéke

               (100)

               A fentiek alapján és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése szerint az érintett termékek behozatalára – a kisebb vámtétel szabályával összhangban – a dömping és a kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve végleges dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni. A vámtételt ennek megfelelően a megállapított kárkülönbözet szintjén kell meghatározni.

               (101)

               A javasolt végleges dömpingellenes vámok a következők:

                           Ország

                           Vállalat

                           Dömpingkülönbözet

                           Kárkülönbözet

                           Végleges vám

                           Kína

                           Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.

                           23,0 %

                           12,6 %

                           12,6 %

                           Metal Group Co., Ltd.

                           70,8 %

                           56,2 %

                           56,2 %

                           Sira Group (Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. és Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.)

                           23,0 %

                           14,9 %

                           14,9 %

                           Más együttműködő vállalatok

                           32,5 %

                           21,2 %

                           21,2 %

                           Minden más vállalat (országos dömpingkülönbözet)

                           76,6 %

                           61,4 %

                           61,4 %

               (102)

               Az e rendeletben előírt, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket a Bizottság e vizsgálat megállapításai alapján határozta meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezeket a vámtételeket (ellentétben a minden más vállalkozásra alkalmazandó országos vámmal) kizárólag a Kínából származó, az említett vállalkozások mint egyedi jogi személyek által előállított termékek behozatalára kell alkalmazni. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem említett vállalatok – beleértve a névvel és címmel felsorolt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat – által előállított importált termékekre nem vonatkozhatnak ezek a vámtételek; ezekre a termékekre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételeket kell alkalmazni.

               (103)

               Annak érdekében, hogy a lehető legalacsonyabb szintre csökkentsék az intézkedések megkerülésének a vámtételek közötti nagy különbségekből adódó kockázatát, úgy ítélték meg, hogy ebben az esetben a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására különleges intézkedésekre van szükség. Ezek közé a különleges intézkedések közé tartozik az e rendelet II. mellékletében megállapított követelményeknek megfelelő érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Az ilyen számlával nem kísért behozatalra a „minden más vállalatra” alkalmazandó dömpingellenes vám vonatkozik.

               (104)

               Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére.

               (105)

               A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell benyújtani (8), és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi dömpingellenes vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával.

               (106)

               A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az országos vámszintet nem csupán az együtt nem működő exportáló gyártókra kell alkalmazni, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba.

               (107)

               Az új exportőrök és az e rendelet 1. mellékletében felsorolt, a mintába nem felvett együttműködő vállalatok közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében intézkedést kell hozni arra, hogy ez utóbbi vállalatokra kivetett súlyozott átlagos vámot az új exportőrökre is alkalmazzák, amelyek egyébként nem lennének felülvizsgálatra jogosultak az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdésének értelmében, mivel az nem vonatkozik a mintavételbe bevont vállalatokra.

         7.3.   Az ideiglenes vámok végleges beszedése

               (108)

               Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözetek nagyságára, és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, szükségesnek tekinthető, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket a kivetett végleges vámok összegének mértékéig véglegesen beszedjék,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 és ex 7616 99 90 KN-kódok alá sorolt (TARIC-kódok: 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 és 7616999091) alumíniumradiátorok, alkatrészeik és szerelvényeik behozatalára, függetlenül attól, hogy ezek nagyobb egységekbe vannak-e összeszerelve, kivéve az elektromos radiátorokat, azok alkatrészeit és szelvényeit.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

               Vállalat

               Végleges vám

               TARIC kiegészítő kód

               Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.

               12,6 %

               B272

               Metal Group Co. Ltd.

               56,2 %

               B273

               Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd.

               14,9 %

               B279

               Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.

               14,9 %

               B280

               Az I. mellékletben felsorolt vállalatok

               21,2 %

               Minden más vállalat

               61,4 %

               B999

         (3)   A (2) bekezdésben említett vállalatok számára megállapított egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele a II. mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy a minden más vállalatra érvényes vámot kell alkalmazni.
   (4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
   2. cikk
   A Kínai Népköztársaságból származó alumíniumradiátorok behozataláról szóló 402/2012/EU rendelet alapján ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni. A biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámtételen felüli részét el kell engedni.
   3. cikk
   Amennyiben a Kínai Népköztársaság bármely új exportáló gyártója kielégítő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra nézve, hogy:

               —

               nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket a vizsgálati időszak során (2010. július 1-jétől2011. június 30-ig),

               —

               nem áll kapcsolatban a Kínai Népköztársaság azon exportőreivel vagy gyártóival, amelyekre az e rendelettel életbe léptetett intézkedéseket alkalmazni kell,

               —

               az érintett terméket az Unióba ténylegesen csak az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportálására,

         a Tanács a Bizottság javaslata alapján és a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően egyszerű többséggel eljárva módosíthatja az 1. cikk (2) bekezdését, és a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok jegyzékébe felveheti az új exportáló gyártót, amelyre így a 21,2 %-os súlyozott átlagvámot kell alkalmazni.
   4. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Luxembourgban, 2012. október 29-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. FLOURENTZOU

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  HL L 124., 2012.5.11., 17. o.

      (3)  HL C 236., 2011.8.12., 18. o.

      (4)  www.bloomberg.com

      (5)  http://news.xinhuanet.com/english/2008-12/26/content_10564812.htm

      (6)  WTO, A fellebbviteli testület jelentése, AB-2011-2, WT/DS397/AB/R, 2011. július 15. WTO, A vizsgálóbizottság jelentése, WT/DS397/R, 2010. szeptember 29. A jelentések letölthetők a WTO honlapjáról (http://www.wto.org/english/tratop_e/dispu_e/cases_e/ds397_e.htm).

      (7)  HL L 201., 2001.7.26., 10. o.

      (8)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, NERV-105, 08/020, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

      I. MELLÉKLET

         A MINTAVÉTELBE BE NEM VONT EGYÜTTMŰKÖDŐ KÍNAI EXPORTÁLÓ GYÁRTÓK

                  Név

                  TARIC kiegészítő kód

                  Jinyun Shengda Industry Co., Ltd.

                  B274

                  Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co., Ltd.

                  B275

                  Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd.

                  B276

                  Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co.,Ltd.

                  B277

                  Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd.

                  B278

                  Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd.

                  B281

                  Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd.

                  B282

                  Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co.,Ltd.

                  B283

                  Zhejiang Botai Tools Co., Ltd.

                  B284

                  Zhejiang East Industry Co.,Ltd.

                  B285

                  Zhejiang Guangying Machinery Co.,Ltd.

                  B286

                  Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd.

                  B287

                  Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd.

                  B288

                  Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd.

                  B289

                  Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd.

                  B290

                  Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd.

                  B291

      II. MELLÉKLET
      Az 1. cikk (3) bekezdésben említett érvényes kereskedelmi számlán kötelező feltüntetni a számlát kibocsátó vállalat tisztségviselője által aláírt, alábbi formátumú nyilatkozatot:

                  1.

                  A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása.

                  2.

                  A következő nyilatkozat:
                  „Alulírott igazolom, hogy az Európai Uniónak exportra értékesített, ezen a számlán feltüntetett (mennyiség) alumíniumradiátort, valamint azokat az alkatrészeket és szelvényeket, amelyekből az ilyen radiátorok készülnek, (vállalat neve és székhelye) állította elő (TARIC kiegészítő kód) a Kínai Népköztársaságban. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.
                  Dátum és aláírás”.


title: A Tanács 987/2012/EU végrehajtási rendelete ( 2012. október 22. ) a Kínai Népköztársaságból származó, a Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd által gyártott vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám ismételt kivetéséről

text:
               26.10.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 297/5

         A TANÁCS 987/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2012. október 22.)
   a Kínai Népköztársaságból származó, a Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd által gyártott vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám ismételt kivetéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet), és különösen annak 9. cikkére,
   tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
   mivel:
   A.   AZ ELJÁRÁS

               (1)

               A Kínai Népköztársaságból és Ukrajnából származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló, 2007. április 23-i 452/2007/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: a vitatott rendelet) a Tanács 9,9 %-tól 38,1 %-ig terjedő végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és Ukrajnából származó, állványra rögzített vagy állvány nélküli, aktív gőzelszívású vagy anélküli, és/vagy fűtéssel és/vagy fújófunkcióval ellátott felülettel vagy azzal nem rendelkező vasalódeszkák – az ujjafát és az alaptartozékokat (azaz a lábakat, huzatot és vasalórácsot) is beleértve – behozatalára.

               (2)

               2007. július 19-én egy kínai együttműködő exportáló gyártó, nevezetesen a Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd (a továbbiakban: a Harmonic) kérelmet nyújtott be a Törvényszékhez, amelyben a vitatott rendeletnek a kérelmezőre vonatkozó részei megsemmisítését kérte (3).

               (3)

               A Törvényszék 2011. november 8-án a T-274/07. sz. ügyben hozott ítéletében (a továbbiakban: a törvényszéki ítélet) megállapította, hogy az alaprendelet 20. cikke (5) bekezdésében előírt időszak be nem tartása ténylegesen érintette a Harmonic védelemhez való jogát, valamint hogy a Bizottság megsértette az alaprendelet 8. cikkét is, amely a Harmonic számára azt a jogot biztosította, hogy az érintett időszak lezárultáig kötelezettségvállalásokat ajánljon fel. A Törvényszék ezért semmissé nyilvánította a vitatott rendelet 1. és 2. cikkét a Harmonic által gyártott vasalódeszkákra elrendelt végleges dömpingellenes vám kivetése és az ideiglenes vám végleges beszedése vonatkozásában.

               (4)

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 266. cikke értelmében az uniós intézmények kötelesek eleget tenni a Törvényszék 2011. november 8-án hozott ítéletében foglaltaknak. A Törvényszék ítélkezési gyakorlata szerint (T-2/95. sz. ügy (4), a továbbiakban: az IPS-ügy) olyan esetekben, amikor egy eljárás több közigazgatási intézkedésből áll, az intézkedések egyikének megsemmisítése nem semmisíti meg a teljes eljárást. A dömpingellenes eljárás is egy ilyen többlépcsős eljárás. Következésképpen a vitatott rendelet egy fél viszonylatában való semmissé nyilvánítása nem vonja maga után a rendelet elfogadását megelőzően lefolytatott eljárás egészének semmissé nyilvánítását. Emellett a Törvényszék ítélkezési gyakorlata szerint a valamely intézkedést semmissé tevő ítélet betartása és maradéktalan végrehajtása érdekében az intézkedést hozó intézménynek az eljárás azon pontján, ahol a jogellenes lépés történt, folytatnia kell az eljárást, és az érintett intézkedést új intézkedéssel kell felváltania (5). A törvényszéki ítélet végrehajtása végezetül maga után vonja annak lehetőségét is, hogy a vitatott rendeletet csak azokból a szempontokból helyesbítsék, amelyek annak megsemmisítéséhez vezettek, ugyanakkor változatlanul hagyhatják azokat a nem vitatott részeket, amelyeket a törvényszéki ítélet nem érint – amint azt a C-458/98 P ügyben (6) is alkalmazták. Megjegyzendő, hogy az alaprendelet 20. cikke (5) bekezdése és 8. cikke sérelmének megállapításán túl a vitatott rendelet összes többi megállapítása automatikusan annyiban marad érvényben, amennyiben a Törvényszék elutasított valamennyi érvet e tekintetben.

               (5)

               A Törvényszék 2011. november 8-án hozott ítéletét követően a Bizottság értesítést (7) tett közzé a többek között Kínából származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálat részleges újraindításáról. Az újraindítás hatálya a törvényszéki ítélet Harmonicot érintő részeinek végrehajtására korlátozódott.

               (6)

               A Bizottság a vizsgálat részleges újraindításáról hivatalosan értesítette az exportáló gyártókat, az ismert, érintett importőröket és felhasználókat, az exportáló ország képviselőit és az uniós gazdasági ágazatot. Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint meghallgatást kérjenek az értesítésben megállapított határidőn belül.

               (7)

               A meghallgatás lehetőségét minden olyan fél számára biztosították, amely az említett határidőn belül kérelmezte meghallgatását, és bizonyítani tudta, hogy meghallgatását különös okok indokolják.

               (8)

               Egy kínai exportáló gyártótól (a közvetlenül érintett Harmonictól) és egy független importőrtől érkezett észrevétel.

               (9)

               Minden érintett felet tájékoztattak azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Harmonic vonatkozásában végleges dömpingellenes vámok bevezetését szándékozták javasolni. A felek számára kijelöltek egy időszakot, amelyen belül e tájékoztatás nyilvánosságra hozatalát követően közölhetik észrevételeiket, de ebben a szakaszban egyikük sem reagált.

         B.   A TÖRVÉNYSZÉKI ÍTÉLET VÉGREHAJTÁSA

   1.   Előzetes megjegyzés

               (10)

               Emlékeztetni kell arra, hogy a vitatott rendelet megsemmisítésének oka az volt, hogy a Bizottság az alaprendelet 20. cikkének (5) bekezdésében előírt kötelező tíznapos határidő, azaz az érdekeltek számára a végleges tájékoztató dossziéhoz fűzött észrevételeik megtételére annak kiküldésétől számított határidő lejárta előtt küldte meg a végleges dömpingellenes vám kivetésére vonatkozó javaslatát az Európai Unió Tanácsának. Továbbá, a Bizottság az alaprendelet 8. cikkét – amely a Harmonic számára azt a jogot biztosította, hogy az érintett határidő lezárultáig kötelezettségvállalásokat ajánljon fel – is megsértette.

         2.   Az érdekeltek észrevételei

               (11)

               A Harmonic közölte, hogy a vizsgálat újraindításával a Törvényszék által megállapított esetekben nem orvosolható a védelemhez való jog megsértése. A törvényszéki ítélet nem ír elő végrehajtási intézkedéseket.

               (12)

               A Harmonic úgy véli, hogy a Bizottság csak abban az esetben tudna eleget tenni az EUMSZ 266. cikke által előírtak szerint a Törvényszék ítéletének, ha a Harmonic tekintetében állandó jelleggel visszavonná az intézkedéseket. Az alaprendelet 8. cikkének megsértése azt tenné szükségessé, hogy az uniós intézmények visszaállítsák a Harmonic arra vonatkozó jogát, hogy 2007 tekintetében ajánljon fel árra vonatkozó kötelezettségvállalásokat.

               (13)

               A Harmonic szerint az újraindítás jogszerűtlen, mert az alaprendelet nem tartalmaz olyan külön rendelkezést, amely feljogosítana egy ilyen megközelítésre, továbbá az újraindítás összeegyeztethetetlen az alaprendelet 6. cikkének (9) bekezdésében megállapított, a vizsgálat lezárására vonatkozó kötelező 15 hónapos határidővel és az 1994. évi GATT VI. cikkét végrehajtó WTO-egyezmény (a továbbiakban: dömpingellenes megállapodás) 5.10 cikkében meghatározott 18 hónapos határidővel. Az állítások szerint az uniós intézményeknek nem lehet céljuk, hogy végleges intézkedések elfogadására irányuló hatáskörük (különösen az alaprendelet 9. cikke) alapján újra elrendeljenek intézkedéseket és ugyanakkor tagadják, hogy az alaprendelet ugyanazon rendelkezésében szereplő határidők alkalmazandók lennének.

               (14)

               A Harmonic szerint továbbá az IPS-ügy nem szolgálhat precedensként, mivel az az Európai Gazdasági Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező, dömpingelt vagy támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 1988. július 11-i 2423/88/EGK tanácsi rendeleten (8) (a továbbiakban: a korábbi alaprendelet) alapul, amely még nem rendelkezett kötelező határidőkről.

               (15)

               A Harmonic érvei szerint a módosított tájékoztatás újbóli nyilvánosságra hozatala és az alaprendelet 20. cikke (5) bekezdésének megfelelő, válaszadásra vonatkozó határidő biztosítása sem orvosolhatja a Harmonic védelemhez való jogának megsértését és a vámok törvényellenes kivetését.

               (16)

               A Harmonic szerint abban az időpontban, amikor a Bizottság 2007-ben benyújtotta végleges intézkedésekre irányuló javaslatát a Tanácsnak, visszavonhatatlanul elvesztette annak lehetőségét, hogy olyan javaslatot nyújtson be a Tanácsnak a Harmonicra vonatkozó vámok elrendeléséről, amely nem sérti a vállalat védelemhez való jogát. A Harmonic szerint a Bizottság az adott helyzetben nem fogadhatna a szükséges intézkedési mozgásteret biztosító észrevételeket, és nem mérlegelhetné a Harmonic kötelezettségvállalási ajánlatát.

               (17)

               A Harmonic véleménye szerint az előírt határidőn belül történő, árra vonatkozó kötelezettségvállalások felajánlásával kapcsolatos joga nem állítható helyre az eredeti vizsgálati eljárás újraindításával. Emellett a Harmonic azt állítja, hogy a vitatott rendelet (68) preambulumbekezdése a jelek szerint a Harmonic által tett, árra vonatkozó formális kötelezettségvállalás értékelését tartalmazta.

               (18)

               A Harmonic szerint a Bizottság nem indíthatja újra az ügyet, mivel annak következtében, hogy a Törvényszék részlegesen semmissé nyilvánította a Bizottság által javasolt vitatott rendeletet, elvesztette objektivitását és részrehajlás-mentességét.

               (19)

               Végül a Harmonic rámutatott, hogy a Bizottság nem vethet ki újból dömpingellenes intézkedéseket a 2005. évre vonatkozó információk alapján, azaz egy olyan időszakra, amely több mint hat évvel megelőzi a vizsgálat részleges újraindítását, mivel ez nem egyeztethető össze az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdésével.

               (20)

               Egy független uniós importőr/gyártó rámutatott továbbá a Törvényszék semmissé nyilvánítási ítéletének és a vizsgálat azt követő részleges újraindításának az üzleti tevékenységére kifejtett hatásaira. Nem nyújtott be azonban olyan információkat és adatokat, amelyek az ismételt vizsgálat jogi megalapozottságára vonatkoznának, ezzel szemben a Kínai Népköztársaságból származó, a Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan által gyártott vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám ismételt kivetéséről szóló, 2010. szeptember 13-i 805/2010/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (9) lezárt korábbi, ismételt vizsgálat keretében benyújtott észrevételekre hivatkozott.

         3.   A megjegyzések elemzése

               (21)

               Emlékeztetni kell arra, hogy a Törvényszék a Harmonic valamennyi, az ügy megalapozottságára vonatkozó lényegi érvét elutasította. Ezzel az uniós intézmények kötelezettsége, hogy kiigazítsák az igazgatási eljárás azon részét, ahol az eredeti vizsgálat során szabálytalanság történt.

               (22)

               Az érvet, mely szerint a dömpingellenes vizsgálatok lezárására az alaprendelet 6. cikkének (9) bekezdésében előírt 15 hónapos határidő bevezetése megakadályozná, hogy a Bizottság az IPS-ügyben gyakorolt eljárásmódot kövesse, megalapozatlannak találták. Úgy ítélték meg, hogy e határidő nem releváns a Törvényszék ítéletének végrehajtása szempontjából. A határidő valójában csak az eredetei vizsgálat – annak megindításától a végleges intézkedés meghozataláig húzódó – lefolytatására vonatkozik, és nem érinti azon intézkedéseket, amelyeket azt követően, például egy jogi felülvizsgálat eredményeképpen kell meghozni. Ezenfelül megjegyzendő, hogy minden ettől eltérő értelmezés azt jelentené, hogy például az uniós gazdasági ágazat bármely sikeres jogi fellépésének nem lenne gyakorlati hatása az érintettre nézve, ha egy törvényszéki ítélet az eredeti vizsgálat lefolytatására kiszabott határidő lejárta miatt nem lenne végrehajtható. Mindez ellentmondana annak az alapelvnek, hogy valamennyi félnek lehetőséget kell biztosítani a hatékony jogi felülvizsgálatra.

               (23)

               Emlékeztetni kell továbbá arra, hogy a Törvényszék a T-163/94. sz. és T-165/94. sz. egyesített ügyekben hozott ítéletében (10) megállapította, hogy a korábbi alaprendeletben előírt, nem szigorúan előíró határidőt sem lehet egy ésszerűen elfogadható határon túl kitolni, és hogy több mint három év túl hosszú idő egy vizsgálat lefolytatására. Ennek ellentmond az IPS-ügy, amely esetében a korábbi bírósági ítélet végrehajtására az eredeti vizsgálat megindítása után csaknem hét évvel került sor, és a bírósági ítélet nem tért ki a határidők kérdésére.

               (24)

               Ezért a Bizottság következtetése értelmében az alaprendelet 6. cikkének (9) bekezdése csak az eljárás megindítására és az alaprendelet 5. cikkének (9) bekezdése szerint indított vizsgálat lezárására vonatkozik, a vizsgálatnak egy törvényszéki ítélet végrehajtása céljából történő részleges újraindítására azonban nem.

               (25)

               E következtetés összhangban áll a WTO vizsgálóbizottságai és Fellebbezési Testülete jelentéseinek végrehajtásakor gyakorolt megközelítésmóddal; melyek kapcsán elfogadták, hogy a vitarendező testület jelentéseinek figyelembevétele érdekében az intézmények kiigazíthatják egy dömpingellenes vámot kivető rendelet hiányosságait, az Európai Uniót érintő ügyekben is (11). Ilyen esetekben szükségesnek bizonyult, hogy a WTO vizsgálóbizottsága és Fellebbezési Testülete jelentéseinek végrehajtása érdekében egyedi eljárásokat fogadjanak el, mivel az ilyen jelentések az Európai Unió jogrendje szerint nem közvetlenül alkalmazhatók, ellentétben a törvényszéki ítéletek végrehajtásával, amelyek közvetlenül alkalmazhatók.

               (26)

               Emlékeztetőül az alaprendelet 9. cikke nem érinti a dömpingellenes vizsgálatok lefolytatásának határidejét. Általános kérdésekkel foglalkozik, amelyek a vizsgálat intézkedések nélkül történő lezárására, valamint végleges vámok kivetésére vonatkoznak.

               (27)

               Az alaprendelet 6. cikke (1) bekezdésének alkalmazása vonatkozásában benyújtott érveket illetően megjegyzendő, hogy nem lehetett megállapítani az alaprendelet 6. cikke (1) bekezdésének sérelmét, mivel a Bizottság nem egy új eljárást indított, hanem az eredeti vizsgálatot indította újra a törvényszéki ítélet végrehajtása érdekében.

               (28)

               A Harmonic azon állítása tekintetében, hogy árra vonatkozó kötelezettségvállalások felajánlása iránti joga sérült, meg kell jegyezni, hogy az állítás két pontot érint. A Harmonic először is azt állítja, hogy a Bizottság számára jogilag, gyakorlatilag vagy reális szempontból nem lehetséges, hogy árra vonatkozó kötelezettségvállalást csaknem öt évre visszamenőlegesen elfogadjon. Másodsorban a Harmonic azt állítja, hogy egyrészt a vitatott rendelet (68) preambulumbekezdésébe beletartozna az általa felajánlott, árra vonatkozó formális kötelezettségvállalás, másrészt pedig a Bizottság fenntartaná, hogy a Harmonic által felajánlott, árra vonatkozó kötelezettségvállalást az ellenőrzés gyakorlati megvalósításának nehézségei miatt amúgy is elutasították volna.

               (29)

               A Harmonic által az eredeti vizsgálatnak annak érdekében történő újraindításával kapcsolatban megfogalmazott állítását illetően, hogy az előírt határidőn belül árra vonatkozó kötelezettségvállalások felajánlására irányuló jogait ért sérelmet kiigazítsák, az újraindítás indokolt, mivel a Harmonic árra vonatkozó kötelezettségvállalások felajánlására vonatkozó joga az eredeti vizsgálatban sérültek. Mivel azonban a Harmonic nem ajánlott fel árra vonatkozó formális kötelezettségvállalást, nincs értelme megvitatni annak potenciális hatásait.

               (30)

               Emellett a vitatott rendelet (68) preambulumbekezdésének a Harmonic szerinti értelmezését illetően hangsúlyozni kell, hogy a preambulumbekezdés egyszerűen azt tükrözi, hogy tárgyalások folytak egyes exportáló gyártók által ajánlott, árra vonatkozó potenciális kötelezettségvállalásokról, valamint ismerteti azokat az indokokat, amelyek alapján az intézmények a kötelezettségvállalásokat a vizsgálat azon szakaszában általánosságban nem találták célszerűnek. A Harmonic arra vonatkozó állítása tehát, hogy a preambulumbekezdés egy (be nem nyújtott) árra vonatkozó, formális kötelezettségvállalás értékelését tartalmazza, nem megalapozott.

               (31)

               Emellett meg kell jegyezni, hogy a vitatott rendelet (68) preambulumbekezdésében szereplő érvek nem befolyásolják a későbbi szakaszban felajánlott, árra vonatkozó, formális kötelezettségvállalásokat, hanem ismertetik azokat az indokokat, amelyek ebben az esetben valószínűtlenné teszik árra vonatkozó kötelezettségvállalás elfogadását, különösen akkor, ha e kötelezettségvállalások alkalmazhatóságával kapcsolatos megfontolásoknak nem fordítanak kellő figyelmet. Az alaprendelet 8. cikkének (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a felajánlott kötelezettségvállalásokat nem kell elfogadni, ha elfogadásukat nem tekintik célszerűnek.

         4.   Következtetés

               (32)

               A felek által benyújtott észrevételek figyelembevételével és azok vizsgálata után megállapításra került, hogy a törvényszéki ítéletet oly módon kell végrehajtani, hogy a Harmonic és a többi érdekelt számára a Bizottság ismételten nyilvánosságra hozza a Harmonic által gyártott vasalódeszkák behozatalára vonatkozó dömpingellenes vám ismételt kivetését megalapozó, 2007. március 23-i, felülvizsgált végleges tájékoztató dossziét.

               (33)

               A fentiek alapján megállapításra került továbbá, hogy a Bizottságnak elegendő időt kell biztosítania a Harmonic és a többi érdekelt számára ahhoz, hogy észrevételeket fűzzenek a 2007. március 23-i, felülvizsgált végleges tájékoztató dossziéval kapcsolatban, majd értékelnie kell ezen észrevételeket annak megállapítása érdekében, hogy az eredeti vizsgálati időszakra vonatkozó tények alapján terjesszen-e javaslatot a Tanács elé a Harmonic által gyártott vasalódeszkák behozatalára vonatkozó dömpingellenes vám újbóli kivetésére.

         C.   NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL

               (34)

               Az érdekelteket tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Törvényszék ítéletét végre szándékoztak hajtani.
               Valamennyi érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak arra, hogy az alaprendelet 20. cikkének (5) bekezdésében előírt tíznapos határidő mellett észrevételeket tegyen.

               (35)

               A Harmonic és a többi érdekelt megkapta azt a 2007. március 23-i, felülvizsgált végleges tájékoztató dossziét, amely alapján a Bizottság az eredeti vizsgálati időszakra vonatkozó tényekre támaszkodva a Harmonic által gyártott vasalódeszkák behozatalára a dömpingellenes vám újbóli kivetését javasolta.
               A Harmonic és a többi érdekelt lehetőséget kapott arra, hogy észrevételeket fűzzön a fent említett, 2007. március 23-i, felülvizsgált végleges tájékoztató dossziéhoz.

               (36)

               Az alaprendelet 8. cikke a Harmonic számára biztosította azt a jogot, hogy az alaprendelet 20. cikkének (5) bekezdésében előírt tíznapos határidő lejártáig kötelezettségvállalásokat ajánljon fel.

               (37)

               A megállapított határidőn belül sem a Harmonic, sem más érdekelt fél nem nyújtott be észrevételt és nem ajánlott fel kötelezettségvállalást.

         D.   AZ INTÉZKEDÉSEK IDŐTARTAMA

               (38)

               Ez az eljárás nem érinti a vitatott rendelet által előírt intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti lejárati időpontját. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy 2012. április 25-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában értesítést (12) tettek közzé a Kínai Népköztársaságból és Ukrajnából származó vasalódeszkák behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztésére vonatkozó felülvizsgálat megindításáról,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   Végleges dömpingellenes vámot kell ismételten kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 és ex 8516 90 00 (TARIC kódok: 3924900010, 4421909810, 7323930010, 7323990010, 8516797010 és 8516900051) KN-kóddal bejelentett, állványra rögzített vagy állvány nélküli, aktív gőzelszívású vagy anélküli, és/vagy fűtéssel és/vagy fújófunkcióval ellátott felülettel vagy azzal nem rendelkező azon vasalódeszkák – az ujjafát és az alaptartozékokat (azaz a lábakat, huzatot és vasalórácsot) is beleértve – behozatalára, amelyek gyártója a Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd Guzhou (TARIC-kiegészítő kód: A786).
   (2)   A nettó uniós határparitáson számított, vámfizetés előtti árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke 26,5 %.
   (3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Luxembourgban, 2012. október 22-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. ALETRARIS

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  HL L 109., 2007.4.26., 12. o.

      (3)  A T-274/07. sz., Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd kontra az Európai Unió Tanácsa ügy

      (4)  A T-2/95. sz. Industrie des poudres sphériques (IPS) kontra Tanács ügy, EBHT 1998., II-3939. o.

      (5)  A C-415/96 sz. Spanyolország kontra Bizottság ügy, EBHT 1998., I-6993. o., 31. pont.

      (6)  A C-458/98 P. sz. Industrie des poudres sphériques (IPS) kontra Tanács ügy, EBHT 2000., I-08147. o.

      (7)  HL C 63., 2012.3.2., 10. o.

      (8)  HL L 209., 1988.8.2., 1. o.

      (9)  HL L 242., 2010.9.15., 1. o.

      (10)  A T-163/94. sz. és a T-165/94. sz. egyesített ügyek; NTN Corporation and Koyo Seiko Co. Ltd kontra Tanács, EBHT (1995) II-01381. o.

      (11)  Európai Közösségek – indiai pamutágynemű behozatalára kivetett dömpingellenes vámok: India hivatkozása a VRE 21.5. cikkére WT/DS141/AB/RW (2003. április 8.), 82–86. bekezdés: a Tanács 2001. július 23-i 1515/2001/EK rendelete a WTO Vitarendező Testülete által dömping- és szubvencióellenes ügyekkel kapcsolatban elfogadott jelentés után a Közösség által hozható intézkedésekről (HL L 201., 2001.7.26., 10. o.); a Tanács 2004. március 8-i 436/2004/EK rendelete a Brazíliából, a Cseh Köztársaságból, Japánból, a Kínai Népköztársaságból, a Koreai Köztársaságból és Thaiföldről származó egyes temperöntvény csőillesztékekre, illetve csőszerelvényekre vonatkozó végleges dömpingellenes behozatali vám kivetéséről és az említett országokból származó behozatalra kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok végleges beszedéséről szóló 1784/2000/EK rendelet módosításáról, a WTO Vitarendező Testülete által elfogadott jelentések alapján (HL L 72., 2004.3.11., 15. o.).

      (12)  HL C 120., 2012.4.25., 9. o.