title: A Bizottság (EU) 2016/1157 végrehajtási rendelete (2016. július 11.) a 964/2014/EU végrehajtási rendeletnek egy társbefektetési eszköz és egy városfejlesztési alap vonatkozásában megállapított pénzügyi eszközökre vonatkozó általános feltételek tekintetében történő módosításáról

text:
                  16.7.2016

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 192/1

            A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1157 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
      (2016. július 11.)
      a 964/2014/EU végrehajtási rendeletnek egy társbefektetési eszköz és egy városfejlesztési alap vonatkozásában megállapított pénzügyi eszközökre vonatkozó általános feltételek tekintetében történő módosításáról
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
      tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 38. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére,
      mivel:

                  (1)

                  A nemzeti, regionális, transznacionális vagy határokon átnyúló szinten létrehozott és az irányító hatóság által vagy annak felelőssége mellett irányított, az 1303/2013/EU rendelet 38. cikke (3) bekezdése a) pontjának megfelelő pénzügyi eszközök felhasználásának elősegítése érdekében a 964/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) általános feltételeket állapított meg három pénzügyi eszközre vonatkozóan: portfóliókockázat-megosztási hiteleszköz, maximált portfóliógarancia és épületfelújítási hitel.

                  (2)

                  Az európai strukturális és beruházási alapok végső kezdeményezettek részére történő eljuttatásának további megkönnyítése érdekében szükség van arra, hogy általános feltételeket állapítsanak meg két további pénzügyi eszköz, egy társbefektetési eszköz és egy városfejlesztési alap tekintetében.

                  (3)

                  A társbefektetési eszköz olyan pénzügyi eszköz, amely alkalmas a kis- és középvállalkozások (kkv-k) vállalkozásfejlesztésének támogatására fejlődésük különböző szakaszaiban. A társbefektetési eszközök részt vesznek a helyi részvénypiac fejlesztésében, és kiegészítő tőkebefektetéseket vonnak be a kkv-kba a magánbefektetők tekintetében alkalmazott partnerségi megközelítés révén.

                  (4)

                  A városfejlesztési alap olyan pénzügyi eszköz, amely alkalmas az olyan városi területek koncentráltan fellépő gazdasági, környezeti és szociális problémáinak kezelésére, amelyek a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja szerint jóváhagyott regionális támogatási térképen azonosított támogatott területeken helyezkednek el. A városfejlesztési alap felhasználható a magánbefektetői társbefektetések városfejlesztési projektek végrehajtásának támogatása céljából történő mobilizálására. Az alapnak továbbá a piac hiányosságainak kezelésére kellene törekednie olyan fenntartható városfejlesztési stratégiák támogatása révén, amelyek esetében a finanszírozási források korlátozottan állnak rendelkezésre, vagy viszonylag kevés befektetői érdeklődés mutatkozik a városfejlesztési projektek támogatása iránt.

                  (5)

                  A 964/2014/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

                  (6)

                  Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban állnak az európai strukturális és beruházási alapok koordinációs bizottságának véleményével,

            ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
      1. cikk
      A 964/2014/EU végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:

                  1.

                  Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
                  „1. cikk
                  Tárgy
                  Ez a rendelet általános feltételeket állapít meg a következő pénzügyi eszközökre vonatkozóan:

                              a)

                              portfóliókockázat-megosztási hiteleszköz (a továbbiakban: kockázatmegosztási hitel);

                              b)

                              maximált portfóliógarancia;

                              c)

                              épületfelújítási hitel;

                              d)

                              társbefektetési eszköz;

                              e)

                              városfejlesztési alap.”

                  2.

                  A 3. cikkben a cím helyébe a következő szöveg lép:
                  „3. cikk
                  Az általános feltételek szerinti támogatások”;

                  3.

                  A szöveg a következő 8a. és 8b. cikkel egészül ki:
                  „8a. cikk
                  Társbefektetési eszköz
                  (1)   A társbefektetési eszköz egy pénzügyi közvetítő által kezelt tőkefinanszírozási alap formáját ölti, amely az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) keretében finanszírozott program által biztosított hozzájárulásokat fekteti be kis- és középvállalkozásokba (kkv-kba). A társbefektetési eszköz a magán-társbefektetők tekintetében alkalmazott partnerségi megközelítés révén, ügyletenkénti alapon a kkv-kba irányuló kiegészítő befektetések bevonását is biztosítja.
                  (2)   A társbefektetési eszköz megfelel az V. mellékletben meghatározott feltételeknek.
                  8b. cikk
                  Városfejlesztési alap
                  (1)   A városfejlesztési alap a pénzügyi közvetítő által létrehozandó és kezelendő hitelalap formáját ölti, amelyhez az esb-program, valamint a pénzügyi közvetítő és a társbefektetők által legalább 30 %-os arányban nyújtott társfinanszírozás mobilizálása biztosít hozzájárulást. A városfejlesztési alap finanszírozza és ösztönzi a városfejlesztési projektek végrehajtását a támogatott területeken, azaz a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja alkalmazásában a 2014. július 1-je és 2020. december 31. közötti időszakra jóváhagyott regionális támogatási térképen megjelölt területeken, valamint mobilizálja a magánforrásokból eszközölt társbefektetéseket.
                  (2)   A városfejlesztési alap megfelel a VI. mellékletben meghatározott feltételeknek.”;

                  4.

                  A szöveg az e rendelet mellékletében foglalt V. és VI. melléklettel egészül ki.

            2. cikk
      Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

         Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
         Kelt Brüsszelben, 2016. július 11-én.

               a Bizottság részéről

               az elnök

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

         (2)  A Bizottság 2014. szeptember 11-i 964/2014/EU végrehajtási rendelete az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak a pénzügyi eszközökre vonatkozó általános feltételek tekintetében történő megállapításáról (HL L 271., 2014.9.12., 16. o.).

         MELLÉKLET
         „
               V. MELLÉKLET

                  TÁRSBEFEKTETÉSI ESZKÖZ

                  A társbefektetési eszköz működésének sematikus bemutatása

                  A társbefektetési eszközre vonatkozó feltételek

                              A pénzügyi eszköz szerkezete

                           A társbefektetési eszköz kkv-k tőkéjébe fektet be, amelyhez az esb-alapok által finanszírozott program, a pénzügyi közvetítők saját forrásai és a magán-társbefektetők biztosítanak hozzájárulást.
                           A pénzügyi közvetítő olyan magánjogi jogalany, amely valamennyi befektetési és elidegenítési döntését a szakmai alapkezelők gondosságával, jóhiszeműen hozza meg. A pénzügyi közvetítő gazdaságilag és jogilag független az irányító hatóságtól és az alapok alapjától.
                           A magán-társbefektetők olyan magánjogi szervek, amelyek jogilag függetlenek a pénzügyi közvetítőtől.
                           A társbefektetési eszközt az esb-alapok által finanszírozott programban meghatározott prioritási tengely részét képező művelet keretében bocsátják rendelkezésre, és az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkében előírt előzetes értékelés keretében határozzák meg.

                              Az eszköz céljai

                           Az eszköz céljai:

                                       (1)

                                       kkv-kba történő befektetés, magvető, induló és bővítési szakaszban vagy a következő célokból: új projektek megvalósítása, meglévő vállalkozások új piacokra való betörésének és új fejlesztéseinek elősegítése társbefektetőkkel, ügyletenkénti alapon kötött társbefektetési megállapodások révén (partnerségi megközelítés). Az ilyen befektetéseket a 651/2014/EU bizottsági rendelet (*) hatályán belül kell végrehajtani;

                                       (2)

                                       több tőke rendelkezésre bocsátása a kkv-kat célzó beruházási volumen növelése érdekében.

                                 A célokhoz a következő feltételek kapcsolódnak.
                           A társbefektetési eszköz részére nyújtott, esb-alapok által finanszírozott program-hozzájárulás nem szoríthatja ki a többi közszektorbeli vagy magánbefektető által kínált finanszírozást.
                           A társbefektetési eszköz összege és aránya úgy kerül meghatározásra, hogy az fedezze a pénzügyi eszköz előzetes értékelésének keretében megállapított sajáttőkehiányt az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkének megfelelően.
                           Az esb-alapok által finanszírozott programból a társbefektetési eszköz részére nyújtott finanszírozás egy kkv-ba történő befektetésekből álló portfólió létrehozásának célját szolgálja. A társbefektetési eszköz ebben ügyletenkénti alapon vesz részt a pénzügyi közvetítővel és a társbefektetőkkel.
                           Az alapok alapja struktúra esetében az alapok alapja utalja át az esb-alapokból finanszírozott program-hozzájárulást a társbefektetési eszközért felelős pénzügyi közvetítő részére.
                           Az esb-alapokból származó program-hozzájárulás mellett az alapok alapja saját forrásokat is biztosíthat. Amennyiben az alapok alapja által nyújtott források államháztartási források, az állami támogatási szabályokat kell alkalmazni. Amennyiben az alapok alapjának forrásait egyéb állami forrásokkal ötvözik, a 651/2014/EU rendelet 21. cikke is alkalmazandó.

                              Az állami támogatásra vonatkozó szempont

                           A társbefektetési eszközből történő befektetés állami támogatásnak minősülő eszközként kerül végrehajtásra, amelyet a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintenek, és amely mentesül az ad hoc bejelentési kötelezettség alól, amennyiben az összeegyeztethetőségnek a 651/2014/EU rendelet 21. cikkében rögzített feltételei teljesülnek.
                           Az állami támogatás meglétét az alapok alapja, a pénzügyi közvetítő, a magánbefektetők és a végső kezdeményezettek szintjén kell felmérni.
                           Ez azt jelenti, hogy ügyletenkénti alapon, a kkv-k szintjén az összesített magánbefektetői részvételi aránynak el kell érnie a következő minimális határértékeket:

                                       a)

                                       azon támogatható vállalkozások esetében, amelyek valamely piacon még nem hajtották végre első kereskedelmi értékesítésüket, a biztosított kockázatfinanszírozás 10 %-a;

                                       b)

                                       azon támogatható vállalkozások esetében, amelyek az első kereskedelmi értékesítéstől számítva kevesebb mint 7 éve működnek bármely piacon, a biztosított kockázatfinanszírozás 40 %-a;

                                       c)

                                       azon támogatható vállalkozásoknak nyújtott befektetés esetében, amelyek olyan első kockázatfinanszírozási célú befektetést igényelnek, amely – új termék- vagy földrajzi piacra való belépés céljából készített üzleti terv alapján – meghaladja az előző 5 évben elért átlagos éves árbevételük 50 %-át, illetve az első kereskedelmi értékesítéstől számított hétéves időszak eltelte után támogatható vállalkozásokba történő kiegészítő befektetés esetében a biztosított kockázatfinanszírozási célú befektetés 60 %-a.

                                 A magánbefektetői részvételi arány magánszervezetek által eszközölt befektetésnek minősül.
                           A társbefektetési eszköz tekintetében a támogatás megengedett a végső kedvezményezettek szintjén, amennyiben:

                                       a)

                                       a támogatás megengedett magán-társbefektetők számára;

                                       b)

                                       a pénzügyi közvetítőt kereskedelmi alapon irányítják, finanszírozási döntései pedig függetlenek és nyereségorientáltak;

                                       c)

                                       a magánbefektetői részvételi arány felső határának a 651/2014/EU rendelet 21. cikke (10) bekezdésében rögzített feltételei teljesülnek.

                                 A befektetési projektek kidolgozásával, az átvilágítással és a végső kedvezményezettek támogatásával kapcsolatos költségeket a társbefektetési eszközt kezelő pénzügyi közvetítő kezelési költségeiből és díjaiból fedezik.
                           Az EMVA által támogatott tevékenységekre az állami támogatásra vonatkozó általános szabályok alkalmazandók.

                              Befektetési politika

                           a)   A forrásoknak az irányító hatóság vagy az alapok alapja általi folyósítása a társbefektetési eszköz részére

                           Az irányító hatóság vagy az alapok alapja és a pénzügyi közvetítő közötti finanszírozási megállapodás aláírását követően az érintett irányító hatóság vagy az alapok alapja a program-hozzájárulásokat átutalja a társbefektetési eszköz részére. Az átutalás összege fedezi a befektetési és kezelési költségekből és díjakból adódó szükségleteket. Az átutalást részletekben teljesítik.
                           A befektetési volumencélt az 1303/2013/EU rendelet 37. cikke szerinti előzetes értékelés keretében erősítik meg.
                           A társbefektetési eszköz befektetési politikájának egy egyértelmű kilépési stratégiát kell tartalmaznia. A stratégiát a finanszírozási megállapodás rögzíti.
                           b)   A forrásoknak a társbefektetési eszköz általi folyósítása a támogatható kkv-k részére

                           A társbefektetési eszköz egy előre meghatározott, korlátozott időszakon belül társbefektetést hajt végre a pénzügyi közvetítővel és egyéb magánbefektetőkkel.
                           A kiválasztott pénzügyi közvetítőnek ügyletenkénti alapon és legalább 1 %-os arányban további forrásokat kell bevonnia a pénzügyi közvetítőtől vagy egy, a pénzügyi közvetítőhöz kapcsolt eszközből az érdekek összehangolásának céljából; továbbá társbefektetőktől, azaz magánbefektetőktől.
                           A befektetési döntéseknek nyereségorientáltaknak kell lenniük. A befektetés akkor nyereségorientált, ha a következő feltételek teljesülnek:

                                       i.

                                       a pénzügyi közvetítőt az alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően hozzák létre, és a pénzügyi közvetítő átvilágítási folyamatról rendelkezik annak érdekében, hogy biztosítható legyen az üzleti szempontból megalapozott beruházási stratégia alkalmazása, beleértve egy olyan megfelelő kockázatdiverzifikációs politikát, amelynek célja a gazdasági megvalósíthatóság és – az érintett befektetési portfólió mérete és területi kiterjedése szempontjából – a hatékonyság elérése;

                                       ii.

                                       a támogatható kkv-kba történő befektetés olyan, életképes üzleti tervre épül, amely részletesen ismerteti a terméket, az értékesítés és a jövedelmezőség alakulását, és előzetesen kimutatja a befektetés pénzügyi életképességét;

                                       iii.

                                       világos és reális kilépési stratégia megléte minden egyes befektetés esetében.

                                 A pénzügyi közvetítőnek következetes befektetési politikát kell végrehajtania, amely eleget tesz a pénzügyi ágazat alkalmazandó követelményeinek, és összhangban áll az irányító hatóság pénzügyi érdekeivel és szakpolitikai célkitűzéseivel.
                           c)   A forrásoknak a társbefektetők általi folyósítása a támogatható kkv-k részére

                           A pénzügyi közvetítő azonosítja, megvizsgálja és értékeli a végső kedvezményezettek részére nyújtandó potenciális társbefektetéseket, valamint az esetleges társbefektetőket. A pénzügyi közvetítő átvilágító jellegű értékelést hajt végre ügyletenkénti alapon. Az átvilágítás olyan kulcsfontosságú szempontokat vizsgál, mint például az üzleti terv, a befektetés megvalósíthatósága és a kilépési stratégia. Az üzleti tervnek részleteket kell tartalmaznia a termék, az értékesítés és a nyereségesség alakulásának vonatkozásában.
                           A támogatható kkv-k magánbefektetői részvételi arányának el kell érnie a 651/2014/EU rendelet 21. cikkében rögzített minimális határértéket.
                           A pénzügyi közvetítő és a társbefektetők közötti társbefektetési megállapodás szabja meg a végső kedvezményezettekbe való beruházás feltételeit, és összhangban áll a Bizottság 821/2014/EU végrehajtási rendelete (**) 1. cikkének (3) bekezdésével, ahol ez a cikk alkalmazható.

                              Az alapból a pénzügyi eszköznek nyújtott hozzájárulás összege és aránya (termékjellemzők)

                           A társbefektetési eszköz tőkét biztosít az olyan kkv-k számára, amelyek nincsenek jegyezve a tőzsdén, és megfelelnek az alábbi feltételek legalább egyikének:

                                       a)

                                       semmilyen piacon nem működtek még;

                                       b)

                                       az első kereskedelmi értékesítéstől számítva kevesebb mint 7 éve működnek bármely piacon;

                                       c)

                                       olyan első kockázatfinanszírozási célú befektetést igényelnek, amely – új termék- vagy földrajzi piacra való belépés céljából készített üzleti terv alapján – meghaladja az előző 5 évben elért átlagos éves árbevételük 50 %-át;

                                       d)

                                       támogatható vállalkozásokban eszközölt kiegészítő befektetéseket igényelnek, akár az első kereskedelmi értékesítéstől számított hétéves időszak eltelte után.

                                 A társbefektetés ügyletenkénti összegének és arányának meghatározásához legalább a következő tényezők figyelembevételére van szükség:

                                       a)

                                       a társbefektetési eszköz nagysága és súlypontja;

                                       b)

                                       a társbefektetők részvétele;

                                       c)

                                       a társbefektetési eszköz várt katalizátorhatása; a 651/2014/EU rendelet 21. cikkének (10) bekezdésében megállapított felső határ tiszteletben tartása.

                                 A befektetésekből a társbefektetési eszközbe a befektetések finanszírozási megállapodásban rögzített határidején belül visszatérített összegek újbóli felhasználásra kerülnek az 1303/2013/EU rendelet 44. és 45. cikke rendelkezéseinek megfelelően.
                           A magánbefektetőknek a kizárólag az aszimmetrikus nyereségmegosztás céljait szolgáló kedvezményes javadalmazása az 1303/2013/EU rendelet 44. cikke (1) bekezdésével, valamint a 651/2014/EU rendelet 21. cikke (13) bekezdésének b) pontjával összhangban kerül meghatározásra.

                              A pénzügyi eszköznek nyújtott program-hozzájárulás (tevékenységek)

                           A társbefektetési eszköz által finanszírozott ügyleti alapportfólióhoz a végső kedvezményezettek részére folyósított befektetések tartoznak.
                           A portfólióba való felvételre vonatkozó alkalmassági kritériumokat uniós jogszabályokkal, az esb-alapokból finanszírozott programmal, a támogathatóságra vonatkozó nemzeti szabályokkal összhangban és a pénzügyi közvetítővel egyeztetve kell meghatározni. A pénzügyi közvetítőnek elfogadható becsléssel kell rendelkeznie a portfólió kockázati profiljára vonatkozóan.
                           A társbefektetés a végső kedvezményezettek javára történik, a kilépés előtt kötelezően előírt időszak tartamára, összhangban a befektetési politikával.

                              Az irányító hatóság felelőssége

                           Az irányító hatóságnak a pénzügyi eszközzel kapcsolatos felelőssége a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (***) 6. cikkében meghatározottaknak felel meg.
                           A társbefektetési eszköz felszámolásakor a pénzügyi közvetítő alapos értékelést végez a társbefektetési eszköz ellen benyújtott követelések kockázatáról, és gondoskodik arról, hogy a megfelelő összegeket feltételhez kötött számlákon tartsák a szóban forgó követelések rendezése céljából.

                              Időtartam

                           A társbefektetési eszköz indikatív időtartama tíz év, amely az irányító hatóság beleegyezésével meghosszabbítható.
                           A pénzügyi eszköz befektetési futamidejét úgy kell meghatározni, hogy biztosítva legyen, hogy az 1303/2013/EU rendelet 42. cikkében említett program-hozzájárulást olyan hitelek finanszírozására használják fel, amelyeket legkésőbb 2023. december 31-ig folyósítanak a végső kedvezményezetteknek.
                           A 2020. december 31. után eszközölt befektetéseket az ezen időpont után hatályba lépő állami támogatási szabályoknak való megfelelés vizsgálata céljából értékelésnek vetik alá.

                              Befektetés és kockázatmegosztás a pénzügyi közvetítő szintjén (az érdekek összehangolása)

                           Az irányító hatóság és a pénzügyi közvetítő érdekeinek összehangolása az alábbiakon keresztül valósul meg:

                                       —

                                       teljesítményalapú díjak a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 12. és 13. cikkével összhangban;

                                       —

                                       a pénzügyi közvetítő hasonló helyzeteknek megfelelő aktuális piaci díjazási feltételeket tükröző díjazása, ideértve az esetleges nyereségből való részesedést is;

                                       —

                                       a magán-társbefektetők által nyújtott olyan társfinanszírozás, amely megfelel a 651/2014/EU rendelet 21. cikke (10) bekezdésében meghatározott minimális határértékeknek;

                                       —

                                       egy olyan társfinanszírozás. amelyet a pénzügyi közvetítő saját forrásokból, ügyletenként legalább 1 %-os arányban nyújt, a társbefektetési eszköz feltételeivel megegyező feltételekkel; a pénzügyi közvetítő által nyújtott kiegészítő társbefektetésre ugyanazok a feltételek vonatoznak, mint a társbefektetési eszközre;

                                       —

                                       egyéb magán-társbefektetők által nyújtott társfinanszírozás, amely ugyanolyan feltételek mellett történik, mint amelyek a társbefektetési eszközre vonatkoznak, kivéve, ha az 1303/2013/EU rendelet 37. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett előzetes értékelés megállapítja, hogy aszimmetrikus nyereségmegosztásra van szükség a magán- és közszektorbeli befektetők között; az ilyen intézkedéseknek összhangban kell állniuk a 651/2014/EU rendelet 21. cikke (13) bekezdésének b) pontjával;

                                       —

                                       a pénzügyi közvetítő addig nem végezhet a végső kezdeményezettek azonos típusú csoportját célzó, új befektetési eszköz keretében folytatott befektetési tevékenységeket, amíg a társbefektetési eszköz keretében vállalt kötelezettségek 75 %-át nem fektették be, és a fennmaradó 25 %-ra nem vállaltak befektetési kötelezettséget, illetve a társbefektetési eszköz befektetési időszakának végéig, ha az korábbra esik.

                                 A pénzügyi közvetítő, a társbefektetők és a befektetést befogadók közötti összeférhetetlenség elkerülésére szolgáló eljárásokat a kiválasztott pénzügyi közvetítő határozza meg a végső kezdeményezettek részére nyújtott befektetések kezdete előtt.

                              A pénzügyi közvetítő és a társbefektetők alkalmassága

                           A kiválasztott pénzügyi közvetítő (a társbefektetési eszköz alapkezelője) a tagállamokban letelepedett, nemzetközi, nemzeti vagy regionális szinteken létrehozott magánszervezet. Az ilyen szervezeteknek rendelkezniük kell a tagállamokban letelepedett vállalkozások, például pénzügyi intézmények, illetve pénzügyi eszközök nyújtására vonatkozó engedéllyel rendelkező bármilyen más intézmény részére történő tőkejuttatáshoz szükséges jogi engedéllyel.
                           A magánszervezetek olyan magánjogi jogalanyoknak minősülnek, amelyek saját kockázatukra, saját forrásaikból befektetéseket eszközlő magán- vagy közszférabeli befektetők tulajdonát képezik.
                           A pénzügyi közvetítők kiválasztásakor az irányító hatóságnak és az alapok alapjának tiszteletben kell tartania az uniós jogot. A pénzügyi közvetítőket nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárás útján választják ki. A pénzügyi közvetítők kiválasztásakor megfelelő kockázatmegosztási rendszereket kell létrehozni kedvezményes javadalmazás esetén, és meg kell határozni a lehetséges nyereségrészesedést.
                           Kiválasztási folyamatának kontextusában a pénzügyi közvetítő határozza meg a társbefektetők értékelésére vonatkozó feltételeket és kritériumokat, amelyeknek érthetőknek és hozzáférhetőeknek kell lenniük a potenciális társbefektetők számára. A pénzügyi közvetítőnek megkülönböztetésmentes megközelítést kell alkalmaznia a társbefektetők kiválasztását és a velük való befektetést illetően. A társbefektetők értékelése utólag ellenőrizhető. A pénzügyi közvetítőket kereskedelmi alapon kell irányítani. Ez a követelmény akkor tekinthető teljesültnek, ha a 651/2014/EU rendelet 21. cikke (15) bekezdésében rögzített feltételek teljesülnek.
                           A társbefektetési eszköz a legjobb gyakorlatokat megvalósító társbefektetők mobilizálására törekszik. Társbefektetők olyan hosszú távra tervező magánbefektetők lehetnek, akik saját forrásaikat fektetik be, ideértve a kockázati tőkealapokat, üzleti angyalokat, vagyonos magánszemélyeket, családi vagyonkezelőket vagy bevált szakismerettel és operatív kapacitással rendelkező vállalkozásokat.
                           Társbefektetőnek kell tekinteni minden olyan befektetőt, aki a pénzügyi közvetítő észszerű megítélése alapján a piacgazdasági befektető elvének megfelelő körülmények között működik a szabad piacgazdaságban, jogi jellegétől és tulajdonjogától függetlenül.
                           A társbefektetőknek és a pénzügyi közvetítőnek függetlennek kell lenniük a befektetés végső kedvezményezettjeitől, kivéve a végső kedvezményezettek tekintetében eszközölt olyan kiegészítő befektetések esetében, amelyek már részét képezik a társbefektetési eszköznek.

                              Végső kedvezményezettek támogathatósága

                           A végső kedvezményezetteknek az uniós és a nemzeti jog, az esb-alapok által finanszírozott vonatkozó program, a finanszírozási megállapodás és a 651/2014/EU rendelet 21. cikke (5) bekezdésében említett feltétel alapján támogathatónak kell lenniük. A befektetési szerződés aláírásakor a végső kedvezményezettnek az alábbi támogathatósági kritériumoknak kell megfelelnie:

                                       a)

                                       mikro-, kis- vagy középvállalkozásnak („kkv” – ideértve az egyéni vállalkozókat/önfoglalkoztató személyeket is) minősül a 2003/361/EK bizottsági ajánlásban meghatározottak szerint (****);

                                       b)

                                       nem tartozik a 651/2014/EU rendelet 1. cikke (2)–(5) bekezdésének hatálya alá;

                                       c)

                                       nem tartozik egy vagy több korlátozott ágazathoz (*****);

                                       d)

                                       nem minősül nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak a 651/2014/EU rendelet 2. cikke (18) bekezdésének értelmében;

                                       e)

                                       a pénzügyi közvetítő saját belső iránymutatásaival és szokásos hitelnyújtási politikájával összhangban végzett ellenőrzések alapján a végső kedvezményezett nem rendelkezik egy pénzügyi közvetítő vagy másik pénzügyi intézmény által nyújtott nemteljesítő hitellel vagy lízinggel;

                                       f)

                                       az esb-alapokból finanszírozott programnak megfelelő régióban/joghatóságban telepedett le és működik;

                                       g)

                                       az állami támogatással kapcsolatos mérlegelésekkel összefüggő okokból miatt befektetés nem eszközölhető tőzsdén jegyzett vállalatokba (az alternatív kereskedési platformokon bejegyzett kkv-k nem tekintendők tőzsdén jegyzett vállalatoknak a szóban forgó eszköz szempontjából);

                                       h)

                                       a befektetést nem kiváltási tőke céljára kapja (ideértve a vezetői kivásárlást és kényszerbeszerzést);

                                       i)

                                       meg kell felelnie az 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (******) 10. és 11. cikkének, amennyiben a halászati és akvakultúra-ágazatban aktívan tevékenykedő kkv-król van szó.

                              A végső kedvezményezetteknek kínált termék jellemzői

                           A társbefektetési eszköz összegének és arányának összhangban kell állnia az 1303/2013/EU rendelet 37. cikke (2) bekezdésében említett előzetes értékelés eredményeivel, és meg kell felelnie a 651/2014/EU rendeletnek.
                           A pénzügyi közvetítő kkv-kba való befektetése közpénzből nyújtott program-hozzájárulás, a pénzügyi közvetítő saját hozzájárulásai és társbefektetői hozzájárulások révén társfinanszírozott sajáttőke-befektetés, illetve kvázisajáttőke-befektetés (a magán-hozzájárulás magánforrásokból nyújtott program-hozzájárulásként vehető figyelembe az esb-alapok társfinanszírozásához) a pénzügyi közvetítő és a társbefektetők között aláírt társbefektetési megállapodás keretében. A társbefektetési eszközből történő befektetésnek hozzá kell járulnia az esb-alapokból finanszírozott program céljához.
                           A rendelkezésre álló köz- és magánszférabeli forrásokat ötvöző teljes befektetés (azaz egyszeri vagy ismételt befektetések, ideértve a kiegészítő befektetéseket is) összege nem haladhatja meg támogatható végső kedvezményezettenként a 15 millió EUR-t a 651/2014/EU rendelet 21. cikkének (9) bekezdésében foglaltaknak megfelelően. A támogatható végső kedvezményezettenként megengedett teljes befektetés összegének ellenőrzésekor figyelembe veszik az egyéb kockázatfinanszírozási intézkedések keretében eszközölt kockázatfinanszírozási célú befektetéseket is.

                              Jelentéstétel és eredménycélok

                           A pénzügyi közvetítő legalább negyedéves gyakorisággal egységesített formában és tartalommal tájékoztatja az irányító hatóságot vagy az alapok alapját.
                           A jelentés minden olyan információt tartalmaz, amely szükséges ahhoz, hogy az irányító hatóság megfeleljen az 1303/2013/EU rendelet 46. cikkében foglaltaknak.
                           A tagállamoknak a 651/2014/EU rendelet szerinti jelentéstételi és átláthatósági kötelezettségeiknek is eleget kell tenniük.
                           Az indikátorokat a pénzügyi eszközt finanszírozó esb-program releváns prioritásának egyedi célkitűzéseihez és az előzetes értékelésben megjelölt várható eredményekhez kell igazítani. A társbefektetési eszközhöz tartozó indikátorokat legalább negyedévente mérik, és jelentést készítenek azokról, továbbá minimumkövetelményként az indikátorokat hozzáigazítják az 1303/2013/EU rendelet követelményeihez. Az esb-program prioritási tengelyének közös indikátorai melletti további indikátorok a következők:

                                       a)

                                       a kkv-kba fektetett összeg (részletezve);

                                       b)

                                       a finanszírozott kkv-k száma;

                                       c)

                                       a finanszírozott befektetések értéke;

                                       d)

                                       a befektetés által generált nyereség vagy veszteség (adott esetben);

                                       e)

                                       a foglalkoztatottak száma a „befektetéskor” és a „kilépéskor” a támogatott kkv-kban.

                              A program-hozzájárulás gazdasági előnyének értékelése

                           Az eszköz részére közpénzből nyújtott program-hozzájárulás pénzügyi támogatását át kell utalni a végső kedvezményezett részére. Ezt az elvet meg kell jeleníteni a pénzügyi közvetítő és az irányító hatóság vagy az alapok alapja közötti finanszírozási megállapodásban.

               VI. MELLÉKLET

                  VÁROSFEJLESZTÉSI ALAP

                  A városfejlesztési alap működésének sematikus bemutatása

                  A városfejlesztési alapra vonatkozó feltételek

                              A pénzügyi eszköz szerkezete

                           A városfejlesztési alap a pénzügyi közvetítő által létrehozandó és kezelendő hitelalap formáját ölti, amelyhez a program, a pénzügyi közvetítő és a társbefektetők biztosítanak hozzájárulást városfejlesztési projektek számára nyújtott, újonnan keletkeztetett hitelek finanszírozása céljából.
                           A városfejlesztési alapot az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) által társfinanszírozott programban meghatározott prioritási tengely részét képező művelet keretében bocsátják rendelkezésre és az 1303/2013/EU rendeletben előírt előzetes értékelés keretében határozzák meg.

                              Az eszköz célja

                           Az eszköz célja:

                                       (1)

                                       az esb-alapokból finanszírozott program, a pénzügyi közvetítő és a társbefektetők forrásainak ötvözése városfejlesztési projektek finanszírozásának támogatása érdekében;

                                       (2)

                                       a finanszírozáshoz való könnyebb hozzáférés biztosítása a támogatott területeken, azaz a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja alkalmazásában a 2014. július 1. és 2020. december 31. közötti időszakra jóváhagyott regionális támogatási térképen megjelölt területeken található városfejlesztési projektek részére, kedvező feltételekkel felkínált finanszírozási források révén; Az ilyen befektetéseket a 651/2014/EU rendelet hatályán belül kell végrehajtani;

                                 A célokhoz a következő feltételek kapcsolódnak.
                           A városfejlesztési alap egy fenntartható városfejlesztési stratégiára vonatkozó integrált megközelítés keretében kilátásba helyezett beavatkozások végrehajtásának részét képezi.
                           Az esb-programból a pénzügyi közvetítő részére nyújtott hozzájárulás nem szoríthatja ki a többi magán- vagy közszektorbeli befektető által kínált finanszírozást.
                           Az esb-alapok által finanszírozott programból a pénzügyi közvetítő részére nyújtott finanszírozás városfejlesztési projektek számára nyújtott hitelekből álló portfólió létrehozásának célját szolgálja. A program ezenfelül – hitelenkénti alapon – részt vállal a portfólióhoz tartozó, a városfejlesztési alap részére nyújtott hitelekhez kapcsolódó veszteségekből, nemteljesítésekből, bevételekből és megtérülésekből is.
                           Az esb-alapokból finanszírozott program társfinanszírozását a következők egyike biztosítja: az irányító hatóság által nyújtott, az esb-alapokból finanszírozott program-hozzájárulás, a pénzügyi közvetítő hozzájárulása és a társbefektetők hozzájárulásai az alapba történő társbefektetések szintjén, városfejlesztési projektek részére nyújtott hiteleken keresztül történő társbefektetések, valamint egyéb társbefektetők társbefektetései.
                           Az alapok alapja struktúra esetében az alapok alapja utalja át az esb-alapokból finanszírozott program-hozzájárulást a pénzügyi közvetítő részére.
                           Az esb-alapokból származó program-hozzájárulás mellett az alapok alapja saját forrásokat is biztosíthat, amelyeket a pénzügyi közvetítő forrásaival ötvöznek. Ebben az esetben az alapok alapja arányos részt vállal a hitelportfólióhoz kapcsolódó hozzájárulások közötti kockázatmegosztásból. Amennyiben az alapok alapja által nyújtott források államháztartási források, illetve más államháztartási forrásokkal ötvözött források, a 651/2014/EU rendelet 16. cikkét kell alkalmazni.

                              Városfejlesztési projekt

                           A városfejlesztési projekt egy fenntartható városfejlesztési stratégia integrált megközelítésének keretében kilátásba helyezett beavatkozások végrehajtásának részét képezi, és hozzájárul az ennek keretében meghatározott célok megvalósításához.
                           A városfejlesztési projektek továbbá a következő paraméterekkel kell, hogy rendelkezzenek:
                           Pénzügyi fenntarthatóság:

                                       —

                                       A városfejlesztési projekteknek üzleti modellen kell alapulniuk, fel kell becsülniük a pénzforgalmat, és potenciális magánbefektetőket kell célozniuk.

                                       —

                                       A városfejlesztési projektek szerkezetét úgy kell kialakítani, hogy azok annyi bevételt generáljanak, illetve kiadást csökkentsenek, amennyi elégséges a városfejlesztési alapból kapott kölcsön visszafizetéséhez, továbbá úgy kell szerkezetüket kialakítani, hogy bármely állami támogatás mértékét abban a minimális összegben szabják meg, amely ahhoz szükséges, hogy a projekt a verseny torzítása nélkül valósulhasson meg. A projektek esetében olyan belső megtérülési rátát (IRR) kell alkalmazni, amely nem elégséges ahhoz, hogy kizárólag kereskedelmi alapon működő finanszírozási forrásokat vonzzon.

                                 Stratégiai összehangolás:

                                       —

                                       A városfejlesztési projektek egy integrált, fenntartható városfejlesztési stratégia részét képezik, és potenciálisan további finanszírozási forrásokat képesek bevonni egyéb magán- és közszférabeli befektetőktől.

                                       —

                                       A városfejlesztési projekteknek meg kell felelniük az esb-alapokból finanszírozott program keretében kilátásba helyezett célkitűzéseknek és beavatkozásoknak, és hozzá kell járulniuk az esb-alapokból finanszírozott program teljesítménymutatóinak teljesítéséhez.

                                       —

                                       A városfejlesztési projekteknek a megfelelő régióban/joghatóságban kell elhelyezkedniük, és hozzá kell járulniuk az esb-alapokból finanszírozott program keretében megállapított célok (ideértve a mennyiségi teljesítménymutatókat is) megvalósításához.

                                 A városfejlesztési alappal a következő beruházási prioritások támogathatók:

                                       —

                                       beruházás az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó stratégiákba a városi területeken;

                                       —

                                       beruházás a katasztrófákkal szembeni ellenálló-képesség biztosítása érdekében;

                                       —

                                       beruházás az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodás érdekében;

                                       —

                                       beruházás a városi környezetfejlesztésbe, ideértve a rozsdaövezetek helyreállítását és a légszennyezettség csökkentését is;

                                       —

                                       beruházás a fenntartható városi mobilitásba;

                                       —

                                       beruházási támogatás az önfoglalkoztatáshoz és új vállalkozások alapításához;

                                       —

                                       beruházás az állami foglalkoztatási szolgálatok infrastruktúrájába;

                                       —

                                       beruházás az egészségügyi és szociális ágazatokba, például infrastruktúrába, kutatás és fejlesztésbe vagy innovatív szolgáltatásokba, amelyek hozzájárulnak a helyi szintű fejlődéshez és az intézményi egészségügyi ellátásról a közösségi és elsődleges egészségügyi ellátás típusaira való átálláshoz, valamint az egészségügyi és szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférés előmozdítása;

                                       —

                                       beruházás a rászoruló városi és falusi közösségek fizikai rehabilitációjába és gazdasági fellendülésébe;

                                       —

                                       beruházás a kulturális örökség megőrzésébe, védelmébe, népszerűsítésébe és fejlesztésébe;

                                       —

                                       beruházás a felsőoktatásba, ideértve a vállalatokkal való együttműködést;

                                       —

                                       beruházás ikt-fejlesztésekbe.

                              Az állami támogatásra vonatkozó szempont

                           A beruházás a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősül, és mentesül az ad hoc bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel a 651/2014/EU rendelet 16. cikkének.
                           Az állami támogatás meglétét az alapok alapja, a pénzügyi közvetítő, a magánbefektetők és a végső kezdeményezettek szintjén kell felmérni. Ebben a tekintetben a pénzügyi közvetítő és az alapok alapja a következő feltételeknek kell, hogy megfeleljen:

                                       a)

                                       a pénzügyi közvetítő és az alapok alapja irányítási költségei és díjai a hasonló helyzeteknek megfelelő aktuális piaci díjazási feltételeket tükrözik, ami akkor valósul meg, ha a pénzügyi közvetítőt, illetve az alapok alapját nyílt, átlátható, megkülönböztetésmentes felhívás keretében választott ák ki, vagy ha a díjazás összhangban van a 480/2014/EU rendelet 12. és 13. cikkével, és az állam más előnyöket nem biztosít. Amennyiben az alapok alapja csak átutalja az esb-hozzájárulást a pénzügyi közvetítő részére, és közérdekű feladatot lát el, továbbá az intézkedés végrehajtása kapcsán üzleti tevékenységet nem folytat, saját forrásaival társbefektetőként nem vesz részt – következésképp nem minősül támogatás kedvezményezettjének –, elegendő azt biztosítani, hogy az alapok alapja ne részesüljön túlzott mértékű díjazásban;

                                       b)

                                       bármely városfejlesztési projekthez nyújtott magán-hozzájárulás mértéke nem lehet alacsonyabb a 651/2014/EU rendelet 16. cikkének (6) bekezdése szerint nyújtott teljes finanszírozás 30 %-ánál;

                                       c)

                                       a városfejlesztési alapot kereskedelmi alapon kell irányítani, és biztosítani kell a nyereségorientált befektetési döntések meghozatalát.

                                 A magánbefektetői hozzájárulás magánszervezetek által eszközölt befektetésnek minősül.
                           A városfejlesztési projektek átvilágításával kapcsolatos költségeket a városfejlesztési alapot kezelő pénzügyi közvetítő kezelési költségeiből és díjaiból fedezik.
                           Az alapok alapjának kedvezményes javadalmazása (a kockázatmegosztási rendszerekre vonatkozó aszimmetrikus feltételek), a pénzügyi közvetítő hozzájárulása és adott esetben a társbefektetők hitelek formájában nyújtott hozzájárulásai az alap és a projekt szintjén az 1303/2013/EU rendelet 44. cikke (1) bekezdésével, valamint a 651/2014/EU rendelet 16. cikke (8) bekezdésének b) és c) pontjával összhangban kerülnek meghatározásra. Ennek további részleteit az árazási politika rögzíti.
                           A többi társbefektető számára projektszinten nem lehetséges aszimmetrikus feltételek megszabása, mivel hozzájárulásaik befektetése nem hitelekbe és a városfejlesztési alapon kívül történik.

                              Hitelnyújtási politika

                           a)   A forrásoknak az irányító hatóság vagy az alapok alapja általi folyósítása a pénzügyi közvetítő részére

                           Az irányító hatóság és az alapok alapja vagy a pénzügyi közvetítő közötti finanszírozási megállapodás aláírását követően az érintett irányító hatóság vagy alapok alapja a közpénzből nyújtott program-hozzájárulásokat átutalja a pénzügyi közvetítő részére, amely ezen hozzájárulásokat elkülönített városfejlesztési alapban helyezi el. Az átutalást részletekben és az 1303/2013/EU rendelet 41. cikkében megállapított felső határok tiszteletben tartásával teljesítik.
                           A hitelnyújtási volumencélt és a kamatlábtartományt az 1303/2013/EU rendelet 37. cikke szerinti előzetes értékelésben megerősítik, és az eszköz jellegének (megújuló vagy nem megújuló eszköz) meghatározásakor figyelembe veszik.
                           b)   Hitelekből álló portfólió keletkeztetése

                           A pénzügyi közvetítő részére – a meglévő hitelnyújtási tevékenysége mellett – előre meghatározott korlátozott időtartam alatt városfejlesztési projektek részére nyújtott, támogatható hitelekből álló portfólió létrehozását kell előírni, amelyet részben a program keretében folyósított források finanszíroznak a finanszírozási megállapodásban rögzített kockázatmegosztási aránynak megfelelően.
                           A pénzügyi közvetítő következetes hitelnyújtási politikát hajt végre, amely egy hatékony hitelportfólió-kezelést lehetővé tevő, kölcsönösen elfogadott beruházási stratégián alapul; egyúttal eleget tesz a pénzügyi ágazat alkalmazandó követelményeinek, és igazodik az irányító hatóság pénzügyi érdekeihez és szakpolitikai célkitűzéseihez. A beruházási stratégiát az integrált fenntartható városfejlesztési stratégia, a céltevékenység, a földrajzi célterületek és az elszámolható kiadások keretében határozzák meg.
                           A hitelek azonosítását, kiválasztását, átvilágítását, dokumentálását és a végső kedvezményezettek részére történő folyósítását a pénzügyi közvetítő a szokásos eljárásaival és a vonatkozó finanszírozási megállapodásban meghatározott elvekkel összhangban hajtja végre.
                           Amennyiben társbefektetők nyújtanak hitelt városfejlesztési projektek számára, társbefektetési megállapodást kell aláírni a pénzügyi közvetítő és a városfejlesztési projekt számára közvetlenül hitelt folyósító társbefektetők között. Egy ilyen megállapodás meghatározza a végső kedvezményezettekbe történő beruházásokra vonatkozó feltételeket, és – amennyiben alkalmazandó – összhangban áll a 821/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (*******) 1. cikkének (3) bekezdésével. A társbefektetési megállapodás meghatározza a kockázatmegosztási rendszerekre vonatkozó esetleges feltételeket.
                           c)   A pénzügyi eszköz részére visszafizetett források újbóli felhasználása

                           A pénzügyi eszköz részére visszafizetett forrásokat vagy újból felhasználják ugyanazon pénzügyi eszközön belül (ugyanazon pénzügyi eszközön belül megújul), vagy az irányító hatóság, illetve az alapok alapja részére történő visszafizetésüket követően a forrásokat az 1303/2013/EU rendelet 44. és 45. cikkével összhangban használják fel.
                           A források e megújuló felhasználására vonatkozó, az 1303/2013/EU rendelet 44. és 45. cikkében említett megközelítést belefoglalják a finanszírozási megállapodásba.
                           Amennyiben a források ugyanazon pénzügyi eszközön belül újulnak meg, az esb-alapokból eredő és a pénzügyi közvetítő által a végső kedvezményezetteknek nyújtott hitelekből a befektetési időtávon belül visszafizetett és/vagy visszafizettetett összegeket – irányadó elvként – ugyanazon pénzügyi eszköz keretében történő újbóli felhasználás céljából kell rendelkezésre bocsátani.
                           Alternatív lehetőségként, amennyiben az irányító hatóság vagy az alapok alapja részére közvetlen visszafizetést teljesítenek, a visszafizetéseket rendszeres időközönként kell teljesíteni, igazodva i. a tőketörlesztésekhez, ii. a hitelek esetlegesen visszafizettetett összegeihez és az azokon keletkező veszteségek leírásaihoz, valamint iii. az esetleges kamatfizetésekhez. Ezeket a forrásokat az 1303/2013/EU rendelet 44. cikkével és 45. cikkével összhangban kell felhasználni.
                           d)   Veszteségek megtérülése

                           A pénzügyi közvetítő belső iránymutatásaival és eljárásaival összhangban a városfejlesztési alap által finanszírozott nemteljesítő hitelek mindegyikével kapcsolatban behajtási intézkedéseket tesz.
                           A pénzügyi közvetítő által behajtott (az esetleges behajtási és végrehajtási költségek nélküli) összegeket elosztják a pénzügyi közvetítő és az irányító hatóság vagy az alapok alapja között.
                           e)   Kamatok és egyéb nyereségek

                           Az esb-alapokból a pénzügyi eszköz részére nyújtott támogatásból keletkező kamatokat és egyéb nyereségeket az 1303/2013/EU rendelet 43. cikkének megfelelően használják fel.

                              Árazási politika

                           Az árazási politikára vonatkozó javaslat megfogalmazásakor a pénzügyi közvetítő a közpénzből nyújtott program-hozzájárulással és a kockázatmegosztási rendszerekkel arányosan csökkeni a portfólióhoz tartozó egyes hitelek után felszámított kamatlábat, és enyhíti az általános biztosítékokra vonatkozó követelményeket.
                           Az árazási politika legalább a következőket tartalmazza:

                                       (1)

                                       A pénzügyi közvetítő részesedése után felszámított kamatlábat piaci alapon határozzák meg (azaz a pénzügyi közvetítő saját díjpolitikája szerint).

                                       (2)

                                       A teljes – a támogatható városfejlesztési projekteknek nyújtott, a portfólióba felvett hitelek után felszámított – kamatlábat a közpénzből nyújtott program-hozzájárulással arányosan csökkenteni kell. E csökkentésnek figyelembe kell vennie azokat a díjakat, amelyeket az irányító hatóság esetlegesen felszámít a program-hozzájárulás és a kockázatmegosztási rendszerek után.

                                       (3)

                                       Az árazási politika az elszámolhatósági időszak alatt változatlan marad.

                              A pénzügyi eszköznek nyújtott program-hozzájárulás összege és aránya (termékjellemzők)

                           A tényleges kockázatmegosztási arányt, a közpénzből nyújtott program-hozzájárulást, a kedvezményes javadalmazást és a hitelek kamatlábát az előzetes értékelés megállapításai alapján kell meghatározni úgy, hogy a végső kedvezményezetteknek juttatott előny összhangban legyen a 651/2014/EU rendelet 16. cikke (8) bekezdésének b) pontjával.
                           A városfejlesztési alap célportfóliójának méretét a pénzügyi eszköz részére nyújtott támogatás indokoltságát alátámasztó előzetes értékelés alapján (az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkével összhangban) állapítják meg, és annak meghatározásakor figyelembe veszik az eszköz megújuló jellegét (amennyiben alkalmazandó).
                           A városfejlesztési alapra fordított allokáció összegét és a kockázatmegosztási arányt az előzetes értékelés keretében megállapított hiány megszüntetéséhez szükséges módon határozzák meg, összhangban az e mellékletben meghatározott feltételekkel.
                           A pénzügyi közvetítővel kötött megállapodásban rögzített minimális társbefektetési arányt a portfólióba felvett támogatható hitelek mindegyikére vonatkozóan meg kell határozni a támogatható hitel-tőkeösszeg program által finanszírozott maximális részének megfelelően. Egyéb vonatkozó megállapodás hiányában a pénzügyi közvetítővel kötött megállapodásban rögzített kockázatmegosztási arány határozza meg a pénzügyi közvetítő, az (alap és a projekt szintjén részt vevő) társbefektetők és a program-hozzájárulás között megosztandó veszteségek arányát.
                           A városfejlesztési alap által nyújtandó finanszírozásra vonatkozó részletes feltételeket az egyes városfejlesztési projektekbe történő beruházásokat megelőzően határozzák meg a városfejlesztési projekt számára készített és a pénzügyi közvetítő által ellenőrzött pénzügyi előrejelzés alapján.

                              A pénzügyi eszköznek nyújtott program-hozzájárulás (tevékenységek)

                           A városfejlesztési alap által finanszírozott ügyleti alapportfólió városfejlesztési projektek számára nyújtott hiteleket tartalmaz.
                           A portfólióba való felvételre vonatkozó alkalmassági kritériumokat uniós jogszabályokkal, az esb-alapokból finanszírozott programmal, a támogathatóságra vonatkozó nemzeti szabályokkal, (a fenntartható városfejlesztési stratégiára vonatkozó integrált megközelítés részeként) a beruházási stratégiával és a pénzügyi közvetítővel összhangban kell meghatározni. A pénzügyi közvetítőnek elfogadható becsléssel kell rendelkeznie a portfólió kockázati profiljára vonatkozóan.
                           A pénzügyi közvetítő köteles arra, hogy az előzetes értékelés keretében megerősített beruházási stratégia alapján egy városfejlesztési projekteket tartalmazó portfóliót állítson össze, ebbe beruházzon és ezt fenntartható módon kezelje. A pénzügyi közvetítő egy olyan városfejlesztési projekteket tartalmazó portfóliót kezel, amely egy fenntartható városfejlesztési stratégiára vonatkozó integrált megközelítés keretében kilátásba helyezett beavatkozások végrehajtásának részét képezi.
                           A pénzügyi közvetítőnek az egyes városfejlesztési projekthez minimumkövetelményként a következő információkat kell nyújtania:

                                       a)

                                       a projektnek és a projekt ütemezésének általános leírása, ideértve a társfinanszírozó partnerek és a részvényesek bemutatását, valamint a projekt részletes finanszírozási tervét;

                                       b)

                                       a program-hozzájárulás kiválasztásának megindokolása, ideértve egy kezdeti értékelést a projekt életképességével kapcsolatban és a városfejlesztési alapból történő beruházás ehhez kapcsolódó szükségességét;

                                       c)

                                       a kockázatok azonosítása;

                                       d)

                                       megfelelés az érintett programban leírt projektcéloknak. Ez azt jelenti, hogy a kiválasztott városfejlesztési projekteknek hozzá kell járulniuk a program céljainak megvalósításához, ideértve a mennyiségi teljesítménymutatókat is, a program érintett prioritási tengelyeiben foglaltaknak megfelelően.

                                 A portfólió végrehajtása során a pénzügyi közvetítő feladatai a következők:

                                       a)

                                       elvégzi az olyan életképes városfejlesztési projektekbe való pénzügyi beruházások azonosításával, az ezekbe történő beruházással, valamint az ilyen beruházások letárgyalásával és strukturálásával kapcsolatos tevékenységeket, amelyek eleget tesznek az érintett programra alkalmazandó követelményeknek és kritériumoknak;

                                       b)

                                       a beruházási stratégia követelményeire vonatkozó megfelelési és beruházási értékelést végez. Egy életképességi vizsgálatnak kell igazolnia, hogy a projekt nem lenne megvalósítható a városfejlesztési alapból történő beruházás nélkül;

                                       c)

                                       az 1303/2013/EU rendelet 46. cikkének megfelelően jelentést készít a városfejlesztési projektekről;

                                       d)

                                       biztosítja, hogy a városfejlesztési projekt részére nyújtott teljes finanszírozás legalább 30 %-a magánforrásokból származzon, és hogy a magánforrások lehető legnagyobb mértékű bevonása valósuljon meg.

                              Az irányító hatóság felelőssége

                           Az irányító hatóságnak a pénzügyi eszközzel kapcsolatos felelőssége a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkében meghatározottaknak felel meg.
                           A fedezett veszteségek közé az esedékes, fizetendő tőkeösszeg és a fennálló, rendes kamattartozás tartozik (viszont a késedelmi díjak, illetve egyéb költségek és kiadások nem.)

                              Időtartam

                           A pénzügyi eszköz hitelnyújtási futamidejét úgy kell meghatározni, hogy biztosítva legyen, hogy az 1303/2013/EU rendelet 42. cikkében említett program-hozzájárulást olyan hitelek finanszírozására használják fel, amelyeket legkésőbb 2023. december 31-ig folyósítanak a végső kedvezményezetteknek.
                           A 2020. december 31. után eszközölt beruházásokat az ezen időpont után hatályba lépő állami támogatási szabályoknak való megfelelés vizsgálata céljából értékelésnek vetik alá.

                              Hitelnyújtás és kockázatmegosztás a pénzügyi közvetítő szintjén (az érdekek összehangolása)

                           Az irányító hatóság, a társbefektetők és a pénzügyi közvetítő érdekeinek összehangolása az alábbiakon keresztül valósul meg:

                                       —

                                       teljesítményalapú díjak a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 12. és 13. cikkével összhangban,

                                       —

                                       a pénzügyi közvetítő hasonló helyzeteknek megfelelő aktuális piaci díjazási feltételeket tükröző díjazása.

                                       —

                                       A pénzügyi közvetítő biztosítja a városfejlesztési projektek részére történő hitelnyújtásra fordított teljes finanszírozási kötelezettségvállalás legalább 30 %-ának finanszírozását. Ebből a 30 %-ból a pénzügyi közvetítőnek a városfejlesztési alap egyes projektekre fordított teljes finanszírozási kötelezettségvállalásának legalább 1 %-át saját forrásaiból kell befektetnie a program-hozzájárulásra vonatkozó feltételekkel azonos feltételek mellett. A maradék legalább 29 %-ot a pénzügyi közvetítő, az alap szintjén részt vevő társbefektetők vagy a projekt szintjén részt vevő társbefektetők biztosítják hitelek formájában.

                                       —

                                       A magánbefektetői társfinanszírozás teljes összege el kell, hogy érje a városfejlesztési projekthez nyújtott teljes finanszírozás legalább 30 %-át.

                                       —

                                       A társbefektetők által nyújtott társfinanszírozás vagy az esb-alap nemzeti társfinanszírozásának tekinthető (amennyiben nem a végső kedvezményezettek saját forrásaiból származik, amikor is az ilyen társfinanszírozást támogatható projektkiadásokra fordítják), vagy pedig a közpénzből nyújtott program-hozzájárulás kiegészítéseként fogható fel.

                                       —

                                       A pénzügyi közvetítő és a társbefektetők közötti kockázatmegosztás (az alap szintjén vagy a városfejlesztési projekt szintjén) a program-hozzájárulás arányában kerül megállapításra, kivéve, ha az 1303/2013/EU rendelet 37. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett előzetes értékelés megállapítja, hogy kedvezményes javadalmazásra van szükség a magán- és közszférabeli társbefektetők között meghatározott aszimmetrikus kockázatmegosztás formájában. Az ilyen megállapodásoknak összhangban kell állniuk a 651/2014/EU rendelet 16. cikke (8) bekezdésének b) és c) pontjával, és szerepelniük kell a felek között kötött társbefektetési megállapodásban. Az ilyen megállapodások nem vonatkoznak a pénzügyi közvetítő saját forrásaiból eszközölt 1 %-os befektetésre, amelyre a fent említettek értelmében, az érdekek összehangolásának céljából van szükség.

                              Pénzügyi közvetítők alkalmassága

                           A kiválasztott pénzügyi közvetítő valamely tagállamban letelepedett, magán- vagy közszektorbeli szervezet, amely rendelkezik a pénzügyi eszközhöz hozzájáruló program joghatóságának területén elhelyezkedő városfejlesztési projektek részére történő hitelnyújtáshoz szükséges jogi engedéllyel. Az alkalmas pénzügyi közvetítőnek igazolnia kell azt is, hogy képes a városfejlesztési alap kezelésére és a városfejlesztési projektek portfóliójának felügyeletére. E tekintetben a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 7. cikkének követelményei mérvadók. Az alkalmas pénzügyi közvetítőnek emellett tapasztalattal kell rendelkeznie az érintett célpiac területén, és megfelelő eredményeket kell felmutatnia az azonos vagy hasonló projektek, illetve a városfejlesztési alap által előirányzottakhoz hasonló projektekbe beruházó pénzügyi eszközök kezelését illetően, ideértve az esb-alapok felhasználására vonatkozó tapasztalatokat is.
                           A pénzügyi közvetítőnek az illetékes nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős szabályozó hatóság megfelelő szabályozása alá kell tartoznia, és követnie kell a szakmai alapkezelők legjobb gyakorlatait.
                           A pénzügyi közvetítőt kereskedelmi alapon kell irányítani. Ez a követelmény akkor tekinthető teljesültnek, ha a 651/2014/EU rendelet 16. cikke (9) bekezdésében rögzített feltételek teljesülnek.
                           A magánszervezetek olyan magánjogi jogalanyoknak minősülnek, amelyek saját kockázatukra, saját forrásaikból befektetéseket eszközlő magán- vagy közszférabeli befektetők tulajdonát képezik.
                           A városfejlesztési alap jogi szerkezete kiegészítő finanszírozást tesz lehetővé abból a célból, hogy egyéb befektetőktől program-hozzájárulási forrásokat vonjanak be a városfejlesztési projektekbe.
                           A pénzügyi közvetítők kiválasztásakor az irányító hatóságnak és az alapok alapjának tiszteletben kell tartania az uniós jogot. A pénzügyi közvetítőket nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárás útján választják ki. A pénzügyi közvetítők kiválasztásakor arra kell törekedni, hogy kedvezményes javadalmazás esetén megfelelő kockázatmegosztási rendszereket hozzanak létre.
                           A pénzügyi közvetítő kiválasztása során értékelik a városfejlesztési alapra vonatkozó beruházási stratégiát, a döntéshozatali és az általános irányítási megközelítést, az alapkezelői alkalmasságot és a pénzügyi közvetítő saját forrásokból való hozzájárulását a városfejlesztési alaphoz. A kiválasztási eljárás keretében a pénzügyi közvetítő kiválasztására vonatkozó alkalmassági kritériumok egyike a pénzügyi közvetítő azon képessége, hogy portfóliót tudjon javasolni és összeállítani a finanszírozandó városfejlesztési projektekből, figyelembe véve a kiválasztási eljárásban részt vevő pénzügyi közvetítő által javasolt legversenyképesebb árazási politikát.
                           A pénzügyi közvetítő felelős a városfejlesztési projektek kiválasztásáért és értékeléséért. Kiválasztását követően a pénzügyi közvetítő felelős a városfejlesztési projektportfólió kezeléséért.
                           A városfejlesztési projektek portfóliója olyan projekteket tartalmaz, amelyek finanszírozására a pénzügyi közvetítő az adott időben rendelkezésre álló információk alapján kötelezettséget vállal.
                           Befektetőnek kell tekinteni minden olyan befektetőt, aki a pénzügyi közvetítő észszerű megítélése alapján a piacgazdasági befektető elvének megfelelő körülmények között működik a szabad piacgazdaságban, jogi jellegétől és tulajdonjogától függetlenül.
                           Kiválasztási folyamatának kontextusában a pénzügyi közvetítő határozza meg a társbefektetők értékelésére vonatkozó feltételeket és kritériumokat, amelyeknek érthetőknek és hozzáférhetőeknek kell lenniük a potenciális társbefektetők számára. A pénzügyi közvetítőnek megkülönböztetésmentes megközelítést kell alkalmaznia a társbefektetők kiválasztását és a velük való befektetést illetően. A társbefektetők értékelése utólag ellenőrizhető.

                              Végső kedvezményezettek támogathatósága

                           A végső kedvezményezetteknek az uniós és a nemzeti jog, az esb-alapok által finanszírozott vonatkozó program, a finanszírozási megállapodás és a 651/2014/EU rendelet 16. cikkében említett feltétel alapján támogathatónak kell lenniük. A hitelszerződés aláírásakor a végső kedvezményezetteknek az alábbi támogathatósági kritériumoknak kell megfelelniük:

                                       a)

                                       városfejlesztési szereplőknek minősülnek, azaz hitelfelvételre és városfejlesztési projektek kivitelezésére feljogosító jogállással rendelkező vállalkozások, különféle tulajdonosi struktúrákkal, például magán- és állami tőke ötvözésével;

                                       b)

                                       aktív partnerei a helyi és regionális önkormányzatoknak a városfejlesztés városfejlesztési projektekbe való beruházások révén történő ösztönzésével. A végső kedvezményezetteknek megfelelő jogi érdekük kell, hogy fűződjön a beruházás tárgyát képező eszközhöz.

                                       c)

                                       nem tartoznak a 651/2014/EU rendelet 1. cikke (2)–(5) bekezdésének hatálya alá;

                                       d)

                                       nem tartoznak egy vagy több korlátozott ágazathoz (********);

                                       e)

                                       nem minősül nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak a 651/2014/EU rendelet 2. cikke (18) bekezdésének értelmében;

                                       f)

                                       a pénzügyi közvetítő saját belső iránymutatásaival és szokásos hitelnyújtási politikájával összhangban végzett ellenőrzések alapján a végső kedvezményezett nem rendelkezik a pénzügyi közvetítő vagy másik pénzügyi intézmény által nyújtott lejárt vagy nemteljesítő hitellel vagy lízinggel;

                                       g)

                                       olyan városfejlesztési projektekbe eszközölnek beruházásokat, amelyek támogatott területeken, azaz a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja alkalmazásában a 2014. július 1. és 2020. december 31. közötti időszakra jóváhagyott regionális támogatási térképen megjelölt területeken hajtanak végre.

                                 Ezenfelül a befektetés megvalósításakor és a hitel törlesztésekor a végső kedvezményezetteknek valamely tagállam területén lévő bejegyzett székhellyel kell rendelkezniük, és a tevékenységet – amelyhez a hitelt folyósították – az esb-alapokból finanszírozott programnak megfelelő tagállamban és régióban/joghatóságban kell folytatni.

                              A végső kedvezményezetteknek kínált termék jellemzői

                           A városfejlesztési alap a végső kedvezményezetteknek a program célkitűzéseinek megvalósításához hozzájáruló és a program által társfinanszírozott hiteleket nyújt. A városfejlesztési alap összegének és arányának összhangban kell állnia az 1303/2013/EU rendelet 37. cikke (2) bekezdésében említett előzetes értékelés eredményeivel, és meg kell felelnie a 651/2014/EU rendeletnek.
                           A hitelek kizárólag az alábbi engedélyezett célokra használhatók fel:

                                       a)

                                       tárgyi eszközökre és immateriális javakba irányuló beruházások;

                                       b)

                                       fejlesztési és bővítési tevékenységekkel összefüggő működőtőke-beruházások, amelyek a fenti a) pontban említett tevékenységek kiegészítői (és kapcsolódnak azokhoz). (A kiegészítő jelleget többek között a városfejlesztési projekt üzleti tervével és a finanszírozás összegével kell igazolni.)

                                 A városfejlesztési alapból nyújtott, portfólióba felvett hiteleknek mindvégig eleget kell tenniük az alábbi támogathatósági kritériumoknak:

                                       c)

                                       a meglévő hitelek refinanszírozásának vagy a már megvalósított projektek finanszírozásának kizárása érdekében a hiteleknek újonnan keletkeztetett hiteleknek kell lenniük;

                                       d)

                                       a városfejlesztési alapból a városfejlesztési projektbe történő teljes beruházás nem haladhatja meg a 20 millió EUR-t, a 651/2014/EU rendelet 16. cikke (3) bekezdésének megfelelően;

                                       e)

                                       a hitelek az engedélyezett célhoz vagy célokhoz euróban és/vagy az érintett joghatóság nemzeti pénznemében, és/vagy adott esetben bármely más pénznemben nyújthatnak finanszírozást;

                                       f)

                                       a hitelek mezzanine hitel, alárendelt kölcsön vagy kvázi-sajáttőke formájában nem nyújthatók;

                                       g)

                                       a hitelek megújuló hitelkeretek formájában nem nyújthatók;

                                       h)

                                       a hitelek rendszeres törlesztést és/vagy egyszeri törlesztést előíró törlesztési ütemezéssel rendelkeznek;

                                       i)

                                       a hitelek nem finanszírozhatnak kizárólag pénzügyi tevékenységeket, továbbá nem finanszírozhatnak fogyasztási hiteleket;

                                       j)

                                       Lejárat. a hitelek – az esetleges türelmi idővel együtt – legalább 12 hónapos és legfeljebb 360 hónapos futamidejűek.

                              Jelentéstétel és eredménycélok

                           A pénzügyi közvetítő legalább negyedéves gyakorisággal egységesített formában és tartalommal tájékoztatja az irányító hatóságot vagy az alapok alapját.
                           A jelentés minden olyan információt tartalmaz, amely szükséges ahhoz, hogy az irányító hatóság megfeleljen az 1303/2013/EU rendelet 46. cikkében foglaltaknak.
                           A tagállamoknak a 651/2014/EU rendelet szerinti jelentéstételi és átláthatósági kötelezettségeiknek is eleget kell tenniük.
                           Az indikátorokat a pénzügyi eszközt finanszírozó esb-program releváns prioritásának egyedi célkitűzéseihez és az előzetes értékelésben megjelölt várható eredményekhez kell igazítani. A városfejlesztési alaphoz tartozó indikátorokat legalább negyedévente mérik és jelentést készítenek azokról, továbbá minimumkövetelményként az indikátorokat hozzáigazítják az 1303/2013/EU rendelet követelményeihez. Az esb-program prioritási tengelyének közös indikátorai melletti további indikátorok a következők:

                                       a)

                                       a finanszírozott hitelek/projektek száma;

                                       b)

                                       a finanszírozott hitelek összege;

                                       c)

                                       nemteljesítések (számuk és összegük);

                                       d)

                                       visszafizetett források és nyereségek

                              A program-hozzájárulás gazdasági előnyének értékelése

                           Az eszköz részére közpénzből nyújtott program-hozzájárulás által juttatott pénzügyi előnyt át kell utalni a végső kedvezményezettek részére, adott esetben figyelembe véve a közpénzből nyújtott program-hozzájárulás által a városfejlesztési alap részére biztosított kedvező finanszírozási feltételeket.
                           A pénzügyi közvetítő – a program-hozzájárulás által a városfejlesztési alap részére biztosított kedvező finanszírozási feltételekhez igazodva – csökkenti a portfólióba felvett egyes támogatható hitelek után a végső kedvezményezettnek felszámított effektív teljes kamatlábat, és indokolt esetben enyhíti a hitelbiztosítékra vonatkozó feltételeit.
                           Ezt az elvet meg kell jeleníteni a pénzügyi közvetítő és az irányító hatóság vagy az alapok alapja közötti finanszírozási megállapodásban.

                     ”

            (*)  A Bizottság 2014. június 17-i 651/2014/EU rendelete a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról (HL L 187., 2014.6.26., 1. o.).

            (**)  A Bizottság 2014. július 28-i 821/2014/EU végrehajtási rendelete az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak a program-hozzájárulások utalására és kezelésére vonatkozó részletes szabályok, a pénzügyi eszközökről szóló jelentéstétel, a műveletekkel kapcsolatos tájékoztatási és kommunikációs intézkedések technikai jellemzői, valamint az adatok rögzítésére és tárolására szolgáló rendszer tekintetében történő megállapításáról (HL L 223., 2014.7.29., 7. o.).

            (***)  A Bizottság 2014. március 3-i 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről (HL L 138., 2014.5.13., 5. o.).

            (****)  A Bizottság 2003. május 6-i ajánlása a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).
         250 főnél kevesebb munkavállalót foglalkoztató és 50 millió EUR-nál kisebb árbevétellel vagy 43 millió EUR-nál kisebb mérlegfőösszeggel rendelkező, ezen küszöbértékeket meghaladó csoporthoz nem tartozó vállalkozás. A Bizottság ajánlása szerint „vállalkozásnak tekintendő bármely jogalany, amely gazdasági tevékenységet végez, tekintet nélkül jogi formájára.”

            (*****)  Az alábbi gazdasági ágazatok összefoglalóan „korlátozott ágazatnak” minősülnek:

                     a)

                     Illegális gazdasági tevékenységek: bármely gyártási, kereskedelmi vagy egyéb tevékenység, amely a szóban forgó gyártás, kereskedelem vagy egyéb tevékenység hazai joghatóságának törvényei vagy rendeletei alapján illegális.

                     b)

                     Dohányipari termékek és desztillált szeszes italok. Dohányipari termékek és desztillált szeszes italok, valamint kapcsolódó termékek gyártása és forgalmazása.

                     c)

                     Fegyverek és lőszerek gyártása és forgalmazása: bármilyen fegyver vagy lőszer gyártásának finanszírozása és forgalmazása. Ez a korlátozás nem alkalmazandó, amennyiben ezen tevékenységek európai uniós politikák részét képezik vagy kiegészítői annak.

                     d)

                     Kaszinók. Kaszinók és kaszinónak megfelelő vállalkozások.

                     e)

                     Az információtechnológiai ágazatra vonatkozó korlátozások. Elektronikus adatokkal kapcsolatos programokkal vagy megoldásokkal összefüggő kutatás, fejlesztés vagy műszaki alkalmazások, amelyek i. kifejezetten az alábbiakra irányulnak: a) a fenti a–d. pontban említett korlátozott ágazatokhoz tartozó bármely tevékenység támogatása; b) internetes szerencsejáték és online kaszinók; vagy c) pornográfia, vagy ii. a) elektronikus adathálózatokhoz való illegális hozzáférés lehetővé tétele, vagy b) elektronikus adatok letöltése.

                     f)

                     Az élettudományok ágazatát érintő korlátozások. Az alábbiakkal kapcsolatos kutatás, fejlesztés vagy műszaki alkalmazások finanszírozásához nyújtott támogatás esetén: i. kutatási vagy terápiás célú emberi klónozás; vagy ii. géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k).

            (******)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. május 15-i 508/2014/EU rendelete az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról, valamint a 2328/2003/EK, a 861/2006/EK, az 1198/2006/EK és a 791/2007/EK tanácsi rendelet, valamint az 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 149., 2014.5.20., 1. o.).

            (*******)  A Bizottság 821/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. július 28.) az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak a program-hozzájárulások utalására és kezelésére vonatkozó részletes szabályok, a pénzügyi eszközökről szóló jelentéstétel, a műveletekkel kapcsolatos tájékoztatási és kommunikációs intézkedések technikai jellemzői, valamint az adatok rögzítésére és tárolására szolgáló rendszer tekintetében történő megállapításáról (HL L 223., 2014.7.29., 7. o.).

            (********)  Az alábbi gazdasági ágazatok összefoglalóan „korlátozott ágazatnak” minősülnek:

                     a)

                     Illegális gazdasági tevékenységek: bármely gyártási, kereskedelmi vagy egyéb tevékenység, amely a szóban forgó gyártás, kereskedelem vagy egyéb tevékenység hazai joghatóságának törvényei vagy rendeletei alapján illegális.

                     b)

                     Dohányipari termékek és desztillált szeszes italok. Dohányipari termékek és desztillált szeszes italok, valamint kapcsolódó termékek gyártása és forgalmazása.

                     c)

                     Fegyverek és lőszerek gyártása és forgalmazása: bármilyen fegyver vagy lőszer gyártásának finanszírozása és forgalmazása. Ez a korlátozás nem alkalmazandó, amennyiben ezen tevékenységek európai uniós politikák részét képezik vagy kiegészítői annak.

                     d)

                     Kaszinók. Kaszinók és kaszinónak megfelelő vállalkozások.

                     e)

                     Az információtechnológiai ágazatra vonatkozó korlátozások. Elektronikus adatokkal kapcsolatos programokkal vagy megoldásokkal összefüggő kutatás, fejlesztés vagy műszaki alkalmazások, amelyek i. kifejezetten az alábbiakra irányulnak: a) a fenti a–d. pontban említett korlátozott ágazatokhoz tartozó bármely tevékenység támogatása; b) internetes szerencsejáték és online kaszinók; vagy c) pornográfia, vagy ii. a) elektronikus adathálózatokhoz való illegális hozzáférés lehetővé tétele, vagy b) elektronikus adatok letöltése.

                     f)

                     Az élettudományok ágazatát érintő korlátozások. Az alábbiakkal kapcsolatos kutatás, fejlesztés vagy műszaki alkalmazások finanszírozásához nyújtott támogatás esetén: i. kutatási vagy terápiás célú emberi klónozás; vagy ii. géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k).