title: A Bizottság (EU) 2016/9 végrehajtási rendelete (2016. január 5.) az adatoknak a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK rendeletnek megfelelően történő közös benyújtásáról és megosztásáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               6.1.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 3/41

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/9 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. január 5.)
   az adatoknak a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK rendeletnek megfelelően történő közös benyújtásáról és megosztásáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 132. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az anyagok regisztrálása tekintetében az 1907/2006/EK rendelet II. és III. címe olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek a gyártók és az importőrök számára előírják az adatok megosztását és az információknak az Ügynökség számára történő közös benyújtását.

               (2)

               Az 1907/2006/EK rendelet 23. cikkében meghatározott, a bevezetett anyagokra vonatkozó 2010-es és 2013-as regisztrációs határidőkkel kapcsolatban a hatóságok által szerzett tapasztalatok, valamint az érdekelt felektől közvetlenül és a 2013. december 10–11-én Brüsszelben tartott REACH regisztrációs munkaértekezlet keretében kapott információk azt jelzik, hogy az 1907/2006/EK rendeletnek az adatok megosztására és közös benyújtására vonatkozó rendelkezéseiben rejlő lehetőségeket nem alkalmazzák teljes mértékben, és végrehajtásuk a várt szinttől elmaradt. Ez különösen a kis- és középvállalkozásokat érintette hátrányosan.

               (3)

               Az 1907/2006/EK rendeletben megállapított adatmegosztási rendszer hatékony működése érdekében szükséges előmozdítani a jó menedzsment gyakorlatok és a szóban forgó, adatok megosztására vonatkozó megállapodások hatékony alkalmazását. Ezért a rendelet eredményes végrehajtása érdekében az adatmegosztásra vonatkozóan szabályokat kell megállapítani.

               (4)

               Az adatoknak az 1907/2006/EK rendelet 11. cikkének (1) bekezdése, 19. cikkének (1) bekezdése, 27. cikkének (3) bekezdése és 30. cikkének (1) bekezdése szerinti megosztása és közös benyújtása költségeit tisztességes, átlátható és megkülönböztetéstől mentes módon kell meghatározni.

               (5)

               Szükséges egyértelműsíteni, hogy az 1907/2006/EK rendelet 27. cikkének (3) bekezdésével és 30. cikkének (1) bekezdésének megfelelően mind az adminisztratív, mind pedig az információs követelményekhez kapcsolódó költségeket csak akkor kell megosztani, ha a szóban forgó költségek relevánsak azon információk szempontjából, amelyeket az adott fél az említett rendelet értelmében köteles benyújtani a regisztráció érdekében. Az információs követelményekhez kapcsolódó költségek minden olyan költséget magukban foglalnak, amelyekre egy meglévő vagy új tanulmány elkészítéséhez szükség volt, legyen az a szükséges dokumentációval, egy laboratóriummal való szerződéskötéssel vagy a laboratórium teljesítésének nyomon követésével kapcsolatos költség. E körbe tartoznak a REACH információs követelmények teljesítésének azon költségei is, amelyek nem a vizsgálati tanulmányokból erednek.

               (6)

               Az adatok átlátható és hatékony megosztásának biztosítása érdekében úgy kell megszerkeszteni az 1907/2006/EK rendelet szerinti adatmegosztásra irányuló megállapodásokat, hogy azokban minden releváns költség egyértelműen és azonosítható módon fel legyen tüntetve. Amennyiben azonban az e rendelet hatálybalépésének napján már érvényben lévő adatmegosztási megállapodások részes felei elégedettek az ilyen megállapodások működésével, az összes részes fél egyetértése esetén felmentés adható a költségek tételes felsorolásának kötelezettsége alól.

               (7)

               Annak érdekében, hogy meg lehessen győződni arról, hogy az adatmegosztás költségei indokoltak és megfelelő módon vannak megosztva az adatmegosztási megállapodás részes felei között, a szóban forgó részes feleknek éves nyilvántartást kell vezetniük a felmerülő költségekről és a kapott ellentételezésekről. Az 1907/2006/EK rendelet 27. cikkének (3) bekezdésének és 30. cikkének (1) bekezdésének megfelelően az érvényben lévő adatmegosztási megállapodások részes feleinek mindent meg kell tenniük az e rendelet hatálybalépését megelőzően felmerülő költségek igazolására.

               (8)

               Az 1907/2006/EK rendelet 25. cikkének (3) bekezdésével való összhang, valamint annak biztosítása érdekében, hogy minden olyan tanulmány költségei, amely költségmegosztási megállapodás tárgya lehet, dokumentálva legyenek, az említett éves nyilvántartásokat meg kell őrizni, a tanulmánynak az említett rendelet szerinti regisztráció keretében történő benyújtását követő legalább 12 évig

               (9)

               Az adatmegosztási megállapodásoknak magukban kell foglalniuk egy modellt a releváns költségek megosztására. Az egyes költségmegosztási modellekbe visszatérítési mechanizmusokat kell beépíteni annak érdekében, hogy adott esetben kiigazíthatók legyenek azon költségrészek, amelyeket egy-egy regisztráló fizet, amennyiben a megállapodáshoz későbbi időpontban más regisztrálók csatlakoznak.

               (10)

               Annak biztosítása érdekében, hogy az e rendelet hatálybalépése napján már érvényben lévő adatmegosztási megállapodások részes feleire ne háruljon felesleges adminisztratív teher, lehetővé kell tenni, hogy az említett részes felek eltekinthessenek a visszatérítési mechanizmus beépítésével kapcsolatos kötelezettségtől, amennyiben ebben a megállapodás valamennyi részes fele egyetért. Ilyen megállapodások esetében azon potenciális regisztrálók számára, akik csatlakozni kívánnak a meglévő megállapodáshoz, lehetővé kell tenni, hogy a visszatérítési mechanizmus beépítését kérjék a megállapodásba.

               (11)

               A jogbiztonság biztosítása érdekében egyértelművé kell tenni, hogy – az 1907/2006/EK rendelet 50. cikkének (4) bekezdésének megfelelően – az anyagok értékelésével összefüggő határozattal kapcsolatos költségek azon regisztrálókat is terhelhetik, akik az említett rendelet 50. cikkének (2) vagy (3) bekezdése értelmében már megszüntették tevékenységüket.

               (12)

               Meg kell erősíteni az 1907/2006/EK rendelet II. és III. címe alkalmazásának alapját képező „egy anyag, egy regisztráció” elvet, hangsúlyozva az Ügynökség szerepét annak biztosításában, hogy az ugyanazon anyagra vonatkozó valamennyi információbenyújtás az említett rendelet szerinti ugyanazon regisztráció részét alkossa.

               (13)

               Ha nincs szükség gerinces állatokon végzett kísérletekre valamely félnek az 1907/2006/EK rendelet szerinti regisztrációja céljából, egyértelművé kell tenni, hogy ez a fél nem köteles megosztani adatait ugyanazon anyag más regisztrálóival, valamint választhatja a 10. cikk a) pontjában említett információk külön benyújtásának lehetőségét az említett rendelet 11. cikke (3) bekezdésének vagy 19. cikke (2) bekezdésének megfelelően.

               (14)

               Az „egy anyag, egy regisztráció” elvvel való összhang biztosítása érdekében az Ügynökség gondoskodik arról, hogy a 10. cikk a) pontjában említett információknak az 1907/2006/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése vagy 19. cikkének (2) bekezdése alapján indokolt külön benyújtása az adott anyagra vonatkozó meglévő regisztráció része maradjon.

               (15)

               Az anyagok veszélyeinek értékelésével kapcsolatos alternatív módszerek kidolgozásának és alkalmazásának előmozdítása, valamint az állatkísérletek számának minimumra csökkentése érdekében ez a rendelet szorgalmazza azon releváns (állatokon és nem állatokon) végzett kísérletek következtetéseinek megosztását, amelyeket a regisztrált anyagokkal szerkezetileg hasonló anyagokkal végeztek (csoportosítás vagy kereszthivatkozás).

               (16)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1907/2006/EK rendelet 133. cikkével létrehozott bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Tárgy
   A rendelet feladatokat és kötelezettségeket határoz meg azon megállapodások részes felei számára, amelyek az 1907/2006/EK rendeletnek megfelelően előírják az információk és kapcsolódó költségek megosztását.
   2. cikk
   Átláthatóság
   (1)   Amennyiben ugyanazon anyag több regisztrálója vagy valamely anyaginformációs cserefórum (SIEF) résztvevői az 1907/2006/EK rendelet szerinti kötelezettségeiknek megfelelően információkat kötelesek megosztani, mindent megtesznek azért, hogy megállapodás jöjjön létre az információk megosztásáról. Az adatmegosztási megállapodásnak, amelynek csak az említett rendelet hatálya alá eső természetes személyek vagy jogalanyok lehetnek a részes felei, az összes részes fél számára világosnak és érthetőnek kell lennie, és magában kell foglalnia a következő elemeket:

               a)

               a megosztandó adatok tételes felsorolása, ideértve minden egyes adatelem költségét, az egyes költségeknek megfelelő, az 1907/2006/EK rendelet szerinti információs követelmények leírását, valamint az arra vonatkozó indoklást, hogy miként felel meg a megosztandó adat az információs követelménynek;

               b)

               az 1907/2006/EK rendeletben előírtaknak megfelelően az információk közös benyújtásával és az ugyanazon anyag regisztrálói közötti adatmegosztási megállapodás létrehozásával és kezelésével kapcsolatos költségek (a továbbiakban: adminisztratív költségek) tételes felsorolása és indoklása;

               c)

               egy visszatérítési mechanizmust is tartalmazó költségmegosztási modell.

         (2)   Amennyiben egy adatmegosztási megállapodás már e rendelet hatálybalépése napján érvényben van, annak részes felei egyhangú döntéssel eltekinthetnek az adatoknak az (1) bekezdés a) és b) pontjában leírt, tételes felsorolására irányuló kötelezettségüktől.
   Amennyiben egy potenciális regisztráló az 1907/2006/EK rendelet 27. és 30. cikkének megfelelően tanulmány vagy tanulmánysorozat megosztását kérelmezi egy olyan anyag esetében, amelyre vonatkozóan a korábbi regisztrálók már adatmegosztási megállapodást kötöttek, e potenciális regisztrálót nem kötelezi a már meglévő joglemondó nyilatkozat, kivéve, ha ehhez a korábbi regisztrálók részére aláírással ellátott hozzájárulását adja; az ilyen potenciális regisztráló jogosult tételes felsorolást kérni az (1) bekezdés a) és b) pontjaiban leírtaknak megfelelően.
   Ilyen kérés esetén a korábbi regisztrálók:

               a)

               az (1) bekezdés a) és b) pontjának megfelelően tételesen felsorolják az e rendelet hatálybalépésének napja után felmerülő összes költséget;

               b)

               igazolják az e rendelet hatálybalépésének napja előtt elvégzett, az 1907/2006/EK rendelet 30. cikke (1) bekezdésének megfelelően kért tanulmányok költségeit;

               c)

               mindent megtesznek az összes többi releváns költségnek az (1) bekezdés a) és b) pontjának megfelelő tételes felsorolására, ideértve az adminisztratív költségeket és a tanulmány b) pontban nem szereplő költségeit, amelyek az e rendelet hatálybalépésének napja előtt merültek fel.

         A költségek tételes felsorolását indokolatlan késedelem nélkül a potenciális regisztráló rendelkezésére kell bocsátani.
   (3)   Ha ugyanazon anyag regisztrálói az 1907/2006/EK rendeletnek megfelelően adatokat osztottak meg és azokat közösen benyújtották, minden további, az adatmegosztási megállapodásuk alkalmazásával kapcsolatban felmerülő költséget évente dokumentálniuk kell.
   Az éves dokumentációnak tartalmaznia kell az (1) bekezdésben felsorolt elemeket, valamint – a visszatérítési mechanizmus működése érdekben – az új regisztrálóktól kapott valamennyi ellentételezésről vezetett nyilvántartást.
   Az e rendelet hatálybalépésének napja előtt felmerülő költségek vagy a kapott ellentételezés részletes dokumentációjának hiányában a megállapodás részes felei minden megtesznek azért, hogy bizonyítékokat gyűjtsenek vagy a lehető legpontosabb kimutatást készítsenek ezekről a költségekről és ellentételezésekről a szóban forgó megállapodás hatálybalépésétől számított valamennyi évre vonatkozóan.
   Ezt az éves dokumentációt a regisztrálók a legutolsó tanulmány benyújtását követő legalább 12 évig megőrzik és díjmentesen az érintett adatmegosztási megállapodás bármely részes felének kérésére ésszerű időn belül és az alkalmazandó regisztrációs határidőkkel kapcsolatos követelmények teljes körű figyelembevételével rendelkezésre bocsátják.
   3. cikk
   Egy anyag, egy regisztráció
   (1)   Az 1907/2006/EK rendelet 11. cikke (3) bekezdésének és 19. cikke (2) bekezdésének sérelme nélkül, az Ügynökség gondoskodik arról, hogy ugyanazon anyag minden regisztrálója az említett rendelet hatálya alá tartozó ugyanazon regisztráció részét alkossa.
   (2)   Amennyiben az Ügynökség egy már regisztrált anyag potenciális regisztrálójának engedélyezi a kért információra való hivatkozást az 1907/2006/EK rendelet 27. cikke (6) bekezdésének és 30. cikke (3) bekezdésének megfelelően, az Ügynökség gondoskodik arról, hogy az említett potenciális regisztráló által benyújtott minden későbbi beadvány az említett anyag már elvégzett közös benyújtásának részét alkossa.
   (3)   Amennyiben egy potenciális regisztráló teljesítette az 1907/2006/EK rendelet 26. vagy 29. cikke szerinti kötelezettségeit és megállapította, hogy regisztrációja céljából nem köteles megosztani a gerinces állatokon végzett kísérletekkel kapcsolatos adatokat, dönthet úgy, hogy az említett rendelet 11. cikkének (3) bekezdésére vagy 19. cikkének (2) bekezdésére hivatkozik annak érdekében, hogy a 10. cikk a) bekezdésében említett összes releváns információt vagy azok egy részét külön nyújthassa be.
   Ilyen esetekben a potenciális regisztráló tájékoztatja döntéséről a kérdéses anyag korábbi regisztrálóit. A potenciális regisztráló tájékoztatja az Ügynökséget is, mely gondoskodik arról, hogy ez – az 1907/2006/EK rendelet 11. cikke (3) bekezdésének vagy 19. cikke (2) bekezdésének megfelelően történő – külön benyújtás az adott anyagra vonatkozó meglévő regisztráció része maradjon az (1) bekezdésnek megfelelően.
   4. cikk
   Tisztességesség és megkülönböztetéstől való mentesség
   (1)   Az 1907/2006/EK 27. cikke (3) bekezdésének és 30. cikke (1) bekezdésének értelmében egy anyag minden regisztrálójának csak azon információkkal kapcsolatos költségeket kell megosztania, amelyeket az adott regisztráló az Ügynökségnek az e rendelet szerinti regisztrációs kötelezettségei teljesítése érdekében köteles benyújtani. Ez a feltétel az adminisztratív költségekre is vonatkozik.
   (2)   A 2. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett költségmegosztási modellt az adott anyag valamennyi regisztrálójára alkalmazni kell, ideértve azon esetleges jövőbeli regisztrálókat is, akik az adatmegosztási megállapodáshoz egy későbbi időpontban csatlakoznak.
   A költségmegosztási modellnek egy bizonyos anyag valamennyi regisztrálója tekintetében magában kell foglalnia az anyag értékelésével összefüggő esetleges határozattal kapcsolatos költségek megosztására vonatkozó rendelkezéseket.
   Egy konkrét költségmegosztási modell alkalmazásában való megegyezés során a következő tényezőket is figyelembe kell venni: a potenciális regisztrálók becsült száma az adott anyag tekintetében; az anyag értékelésével összefüggő esetleges határozattól független, további jövőbeli információs követelmények lehetősége az adott anyag tekintetében.
   Olyan esetben, ha a költségmegosztási modell magában foglalja az anyag értékelésével összefüggő esetleges határozattól független, további jövőbeli információs követelmények költségei fedezésének lehetőségét az adott anyag tekintetében, ezt a lehetőséget indokolni kell, és az adatmegosztási megállapodásban a többi költségtől elkülönülten fel kell tüntetni.
   Az információk anyagazonosság megállapítása céljából történő összeállítása nem lehet a korábbi és a potenciális regisztrálók közötti költségmegosztás tárgya.
   (3)   Az 1907/2006/EK rendelet 27. és 30. cikke értelmében, ha az adatmegosztási megállapodás résztvevői nem tudnak megegyezni egy ilyen költségmegosztási modellben, minden résztvevőnek egyenlő részt kell fizetnie a részvételhez szükséges költségekből. Az ilyen kifizetett költségrészek visszatérítésére ugyanúgy lehetőség van, mintha megegyezés született volna egy, a (4) bekezdés első albekezdése szerinti visszatérítési mechanizmusról.
   (4)   A 2. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett visszatérítési mechanizmust bele kell építeni minden költségmegosztási modellbe; a mechanizmusnak arányos újraelosztási módszert kell tartalmaznia az egyes résztvevők által fizetett költségrészek tekintetében arra az esetre, amikor később egy potenciális regisztráló csatlakozik az adott megállapodáshoz.
   A visszatérítési mechanizmusnak figyelembe kell vennie a következő tényezőket is: az anyag értékelésével összefüggő esetleges határozattól független, további jövőbeli regisztrációs követelmények lehetősége az adott anyag tekintetében; bizonyos visszatérítések gazdasági kivitelezhetősége olyankor, ha a visszatérítés költségei magasabbak, mint maga a visszatérítendő összeg.
   (5)   Amennyiben e rendelet hatálybalépése napján már érvényben van adatmegosztási megállapodás, annak részes felei egyhangú döntéssel eltekinthetnek azon kötelezettségtől, hogy költségmegosztási modelljükbe visszatérítési mechanizmust építsenek bele.
   Azon potenciális regisztrálót, aki részes fele kíván lenni egy meglévő adatmegosztási megállapodásnak, nem kötelezi a meglévő joglemondó nyilatkozat, kivéve, ha ehhez a korábbi regisztrálók részére aláírással ellátott hozzájárulását adja; az ilyen potenciális regisztráló jogosult arra, hogy e rendelettel összhangban visszatérítési mechanizmus kerüljön beépítésre a költségmegosztási modellbe.
   (6)   Bármely regisztráló, aki az 1907/2006/EK rendelet 50. cikkének (2) vagy (3) bekezdése értelmében már megszüntette tevékenységét, a megszüntetés ellenére kötelezhető az anyag értékelésével összefüggő határozattal kapcsolatos költségek megosztására az említett rendelet 50. cikke (4) bekezdésének megfelelően.
   5. cikk
   Vitarendezés
   (1)   Az adatmegosztással kapcsolatos vitának az 1907/2006/EK rendelet 27. cikkének (5) bekezdése és 30. cikkének (3) bekezdése szerinti rendezése során az Ügynökség figyelembe veszi, hogy a felek teljesítik-e az e rendelet 2., 3. és 4. cikkében meghatározott kötelezettségeiket.
   (2)   Ez a rendelet az európai uniós versenyjog teljes körű, maradéktalan alkalmazásának sérelme nélkül alkalmazandó.
   6. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. január 5-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.


title: A Bizottság (EU) 2015/1413 végrehajtási rendelete (2015. augusztus 10.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Ogulinski kiseli kupus/Ogulinsko kiselo zelje [OEM])

text:
               21.8.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 220/1

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1413 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. augusztus 10.)
   egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Ogulinski kiseli kupus/Ogulinsko kiselo zelje [OEM])
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Horvátország kérelmét (2) az „Ogulinski kiseli kupus”/„Ogulinsko kiselo zelje” elnevezés bejegyzésére.

               (2)

               A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért az „Ogulinski kiseli kupus”/„Ogulinsko kiselo zelje” elnevezést be kell jegyezni,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az „Ogulinski kiseli kupus”/„Ogulinsko kiselo zelje” (OEM) elnevezés bejegyzésre kerül.
   Az első bekezdésben említett elnevezés a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. melléklete szerinti 1.6. osztályba – Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva – tartozó terméket jelöl.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. augusztus 10-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Phil HOGAN

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

      (2)  HL C 115., 2015.4.10., 20. o.

      (3)  A Bizottság 2014. június 13-i 668/2014/EU végrehajtási rendelete a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).


title: A Bizottság (EU) 2016/820 végrehajtási rendelete (2016. május 24.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               25.5.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 136/10

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/820 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. május 24.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. május 24-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET

         Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  MA

                  106,1

                  TR

                  68,6

                  ZZ

                  87,4

                  0707 00 05

                  TR

                  105,8

                  ZZ

                  105,8

                  0709 93 10

                  TR

                  140,2

                  ZZ

                  140,2

                  0805 10 20

                  EG

                  55,4

                  IL

                  62,4

                  MA

                  53,2

                  TR

                  38,0

                  ZA

                  78,9

                  ZZ

                  57,6

                  0805 50 10

                  AR

                  72,8

                  TR

                  143,1

                  ZA

                  178,0

                  ZZ

                  131,3

                  0808 10 80

                  AR

                  89,5

                  BR

                  91,3

                  CL

                  129,8

                  CN

                  65,7

                  NZ

                  151,4

                  US

                  209,8

                  ZA

                  106,2

                  ZZ

                  120,5

                  0809 29 00

                  TR

                  551,2

                  US

                  931,3

                  ZZ

                  741,3

         (1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Tanács 453/2011/EU végrehajtási rendelete ( 2011. május 4. ) a Kínai Népköztársaságból származó furfuraldehid behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

text:
               12.5.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 123/1

         A TANÁCS 453/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2011. május 4.)
   a Kínai Népköztársaságból származó furfuraldehid behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) és (5) bekezdésére, valamint 9. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
   mivel:
   A.   ELJÁRÁS

   1.   Hatályos intézkedések

               (1)

               A Tanács egy dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) követően a 95/95/EK rendelettel (2) mértékvám formájában végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó furfuraldehid behozatalára (a továbbiakban: végleges dömpingellenes intézkedések). A mértékvámtétel mértékét tonnánként 352 EUR összegben állapították meg.

               (2)

               Egy 1997 májusában, egy kínai exportőr kérésére indított időközi felülvizsgálatot követően az intézkedéseket a 2722/1999/EK tanácsi rendelet (3) további négyéves időszakra fenntartotta.

               (3)

               Egy hatályvesztési felülvizsgálatot követően, 2005 májusában a Tanács a 639/2005/EK rendelettel (4) további ötéves időszakra kiterjesztette az intézkedéseket.

         2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

               (4)

               A hatályos végleges dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (5) közzétételét követően a Bizottsághoz 2010. január 28-án kérelem érkezett az intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálata iránt. A kérelmet két uniós gyártó, a Lenzing AG és a Tanin Sevnica kemična industrija d.d. (a továbbiakban: kérelmezők) nyújtotta be, amelyek termelése az uniós furfuraldehid-gyártás jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át teszi ki.

               (5)

               A kérelem alapjául az szolgált, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az európai uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.

         3.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

               (6)

               Miután megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, és a tanácsadó bizottsággal konzultációt folytatott, a Bizottság 2010. április 27-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (6) (a továbbiakban: eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.

         4.   Vizsgálat

   4.1.   Vizsgálati időszak

               (7)

               A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2009. április 1. és 2010. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott. A kár valószínű megismétlődésének értékelése szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2007. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

         4.2.   A vizsgálatban érintett felek

               (8)

               A hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőket, az érintett ország exportáló gyártóit, az importőröket, azokat a felhasználókat, akikről ismert, hogy érintettek, valamint az érintett ország képviselőit.

               (9)

               Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított, hogy írásban ismertessék észrevételeiket, illetve hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben rögzített határidőn belül meghallgatást kérjenek. Minden olyan érdekelt fél meghallgatást nyert, aki azt kérte, és konkrét okokkal indokolni tudta, hogy miért szükséges a meghallgatása.

         4.3.   Mintavétel

               (10)

               Tekintettel a kínai exportáló gyártók láthatólag nagy számára, a Bizottság célszerűnek ítélte megvizsgálni annak lehetőségét, hogy az alaprendelet 17. cikke szerint mintavételt alkalmazzon. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a fenti feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. Tekintettel arra, hogy egyetlen exportáló gyártó sem jelentkezett, hogy együttműködjön, mintavételre nem volt szükség.

         4.4.   A kapott információk ellenőrzése

               (11)

               A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek és azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek.

               (12)

               A kérdőívre válaszok két uniós gyártótól, egy importőrtől/felhasználótól és egy, az analóg országban, Argentínában lévő gyártótól érkeztek be. Egyik kínai exportáló gyártó sem működött együtt a jelenlegi vizsgálatban.

               (13)

               A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségét, továbbá ahhoz, hogy meghatározza az Unió érdekeit. A következő érdekelt felek telephelyein került sor ellenőrző látogatásra:

                           a)

                              Uniós gyártók

                                       —

                                       Lenzing AG (a továbbiakban: Lenzing), Ausztria

                                       —

                                       Tanin Sevnica kemična industrija d.d. (a továbbiakban: Tanin), Szlovénia

                           b)

                              Független importőr/felhasználó

                                       —

                                       International Furan Chemicals BV (a továbbiakban: IFC), Rotterdam

         B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

   1.   Érintett termék

               (14)

               A jelen felülvizsgálatban érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban, valamint a (2) és a (3) preambulumbekezdésben említett, azt követő felülvizsgálatokban érintett termékkel, vagyis a jelenleg a 2932 12 00 KN-kód alá sorolt, Kínából származó furfuraldehiddel (a továbbiakban: érintett termék). A furfuraldehid 2-furaldehid vagy furfurol néven is ismert.

               (15)

               A furfuraldehid világossárga folyadék, jellegzetes, átható szaggal, amelyet különféle típusú mezőgazdasági hulladékok feldolgozásával nyernek. A furfuraldehidnek két fő felhasználási területe van: szelektív oldószerként a kőolaj-finomításban, a kenőolajok gyártásához és nyersanyagként a furfurilalkohol előállításához, amelyet az öntödei formákhoz való műgumi gyártásához használnak.

         2.   Hasonló termék

               (16)

               Mint az előző vizsgálatokban, ez a vizsgálat megerősítette, hogy a Kínában gyártott és az Unióba exportált furfuraldehid, az analóg országban, Argentínában gyártott és a belföldi piacon értékesített furfuraldehid és az Unióban uniós gyártók által gyártott és értékesített furfuraldehid ugyanazokkal a fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, és ugyanazok az alapvető felhasználási területeik. Ezért a Bizottság ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek tekinti.

         C.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

               (17)

               Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.

         1.   Általános észrevételek

               (18)

               Az eljárás megindításakor megkeresett 34 ismert kínai exportáló gyártó közül egyik sem működött együtt a vizsgálatban, és ezen vállalatok közül egyik sem nyújtott be információt. Ezért a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó, alábbiakban ismertetett megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre – különösen az együttműködő importőr/ipari felhasználó által benyújtott információkra, az Eurostat adataira, a hivatalos kínai exportstatisztikára és a felülvizsgálati kérelemben benyújtott információkra – kellett alapozni.

         2.   Analóg ország

               (19)

               Mivel Kína átalakulóban lévő gazdaság, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának rendelkezései értelmében a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű harmadik ország (a továbbiakban: analóg ország) ára vagy számtanilag képzett rendes értéke, vagy pedig az analóg országból más országokba (beleértve az Uniót is) történő kivitel esetén felszámított ár alapján kell megállapítani, illetve, ha ez nem lehetséges, bármilyen más elfogadható alapon megállapítható, ideértve a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat, és azt szükség esetén megfelelően módosítani kell úgy, hogy egy ésszerű haszonkulcsot is magában foglaljon.

               (20)

               Mint az eredeti vizsgálatban, az eljárás megindításáról szóló értesítésben is Argentína szerepelt a rendes érték megállapítása céljából javasolt analóg országként. Az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően a Bizottsághoz nem érkezett észrevétel a javasolt analóg országgal kapcsolatban.

               (21)

               Egy argentin furfuraldehid-gyártó a kérdőív kitöltésével együttműködött a vizsgálatban. A vizsgálat kiderítette, hogy Argentínában a furfuraldehid piaca versenypiac, amelyen a kereslet mintegy 90 %-át helyi termelésből, a többit pedig harmadik országokból történő behozatallal elégítik ki. Az argentin termelési volumen az érintett termékből aktív feldolgozásra az Unióba irányuló kínai kivitel volumenéhez viszonyítva annak több mint 70 %-át teszi ki. Az argentin piac így kellően reprezentatívnak minősül a Kínára vonatkozó rendes érték megállapításához.

               (22)

               Ezért – mint az eredeti vizsgálatban – a következtetés most is az, hogy Argentína az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésének a) pontja szerint megfelelő analóg ország.

         3.   Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban

   3.1.   Rendes érték

               (23)

               Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes érték meghatározása az analóg országban lévő együttműködő gyártótól kapott információk alapján történt, vagyis az argentin belföldi piacon független vevők által fizetett vagy fizetendő árak alapján, mivel ezekről az eladásokról megállapítást nyert, hogy a szokásos kereskedelmi feltételek között valósulnak meg.

               (24)

               Ennek eredményeként a rendes érték meghatározása az együttműködő gyártó által Argentínában, független vevőknek felszámított belföldi árak súlyozott átlagaként került sor.

               (25)

               Először azt ellenőrizték, hogy az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében reprezentatív volt-e a hasonló termék független vevőknek történő belföldi összértékesítése, azaz elérte-e az Európai Unióba exportált érintett termék értékesített összmennyiségének legalább 5 %-át. Az argentin együttműködő gyártó belföldi értékesítései kellőképpen reprezentatívnak minősültek a felülvizsgálati időszak alatt.

               (26)

               A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a hasonló termék belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósult értékesítésnek tekinthetők-e. Ezt úgy állapította meg, hogy az argentin piacon értékesített hasonló termék esetében meghatározta a felülvizsgálati időszak során független vevőknek értékesített nyereséges belföldi eladások arányát. Mivel a felülvizsgálati időszak során a hasonló termék összértékesítése nyereséges volt, a rendes érték megállapítása a belföldi összértékesítés súlyozott átlaga alapján történt.

         3.2.   Exportár

               (27)

               Mivel az Unióba exportáló kínai gyártók egyike sem működött együtt a vizsgálatban, az exportárak megállapítása a rendelkezésre álló tények alapján történt. A legalkalmasabb alapnak ehhez az együttműködő importőr által biztosított információk és az Eurostatnak az érintett termék Unióba történő behozatalára vonatkozó adatai bizonyultak. Annak ellenére, hogy e behozatal többségére aktív feldolgozásra irányuló megállapodás alapján került sor (a kínai furfuraldehid további feldolgozásra került furfurilalkohollá, exportra), semmi nem indokolta azt, hogy ne tekintsék ésszerű alapnak az exportárak meghatározásához.

         3.3.   Összehasonlítás

               (28)

               A rendes érték és az exportár közötti tisztességes összehasonlítás érdekében, és az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésének megfelelően, kiigazítások formájában kellően figyelembe vették a szállítással és a biztosítással kapcsolatos – az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló – bizonyos különbségeket.

         3.4.   Dömpingkülönbözet

               (29)

               Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözet megállapítása a súlyozott átlagos rendes érték és ugyanazon kereskedelmi szint súlyozott exportárai közötti összehasonlítás alapján történt. Ez az összehasonlítás jelentős dömping meglétét mutatta ki.

         4.   A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezése esetén

               (30)

               A dömping felülvizsgálati időszak során történő bekövetkeztének elemzése mellett azt is megvizsgálták, hogy az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezése esetén mennyire valószínű a dömping folytatódása. Minthogy egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálatban, az alábbi következtetések az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre, vagyis az együttműködő importőr által benyújtott információkra, az Eurostat adataira, a hivatalos kínai exportstatisztikára és a felülvizsgálati kérelemre támaszkodnak.

               (31)

               E tekintetben a Bizottság a következő összetevőket elemezte: az aktív feldolgozási megállapodás keretében Kínából az Unióba érkező behozatal alakulása, a harmadik országokba irányuló kínai kivitel alakulása és a kínai gyártók szabad kapacitása.

         4.1.   A Kínából származó behozatal alakulása

               (32)

               A hivatalos kínai exportstatisztika szerint a figyelembe vett időszak alatt a világpiacon 117 %-kal nőtt az érintett termék Kínából származó összkivitele. Ezt a növekedést főként az Egyesült Államok és más harmadik országok piacai vették fel.

               (33)

               Az Eurostat és ellenőrzött behozatali adatok szerint az Unióba irányuló kivitellel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az érintett termék Kínából az Unióba irányuló összbehozatalának 99,9 %-a aktív feldolgozásra, a fennmaradó 0,1 % pedig szabad forgalomba került. 2007-ben és 2008-ban szabad forgalomba hozatal céljából nem történt behozatal. Az adatok teljessége érdekében a szabad forgalomba hozatal céljából történt behozatalt a behozatal összvolumenében vették figyelembe, az érintett volumen elhanyagolható volta miatt azonban az érintett behozatal áralakulásának részletes elemzését azonban nem tekintették fontosnak.

               (34)

               A felülvizsgálati időszakban Kínából behozott és a szabad forgalomba kerülő volumen 2007-től a felülvizsgálati időszakig 67 %-kal csökkent, ami egybeesett a fogyasztásnak az alábbi (45) preambulumbekezdésben megállapított, az Unió piacán bekövetkezett 24 %-os csökkenéssel. Az aktív feldolgozási megállapodás keretében behozott kínai furfuraldehidet feldolgozták furfurilalkohollá, amelyet aztán exportáltak. Arról nem áll rendelkezésre információ, hogy a szabad forgalomba hozatal céljára történt behozatalt miként használták fel az Unióban, az azonban ésszerűen feltételezhető, hogy az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezése esetén a jelenleg aktív feldolgozási megállapodás keretében behozott volumennek legalább egy részét szabad forgalomba hozatal céljából hoznák be vagy a feldolgozott végterméket (furfurilalkoholt) az Unió piacán értékesítenék.

               (35)

               A kínai kivitel ára a 2007-től a felülvizsgálati időszakig tartó időszakban eltérően alakult a különböző piacokon. Míg ebben az időszakban meredeken (11 %-kal) csökkent az Unióba irányuló kivitel ára, addig a többi exportpiacon körülbelül 10 %-os növekedés volt tapasztalható. Az azonban megjegyzendő, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az Egyesült Államok piacán tapasztalt árak nagyjából ugyanazon a szinten mozogtak, mint az Unióban, míg a kínai exportstatisztika szerint a többi piacra irányuló kivitel tonnánkénti ára 19 %-kal magasabb volt. Mivel az érintett termék nagyon homogén, az ilyen árkülönbségeket csak a kínai exportőrök szándékos árképzési stratégiájával lehet magyarázni, akik magasabb árakat és nagyobb nyereséget érnek el azokon a piacokon, amelyeken kisebb verseny, például az Unió és az Egyesült Államok piacához képest, ahol alacsonyabb árakat alkalmaznak. Ha figyelembe vesszük, hogy a kínai összkivitel 46 %-a az Unióba és az Egyesült Államokba irányult, akkor arra a következésre jutunk, hogy a vámok hatályvesztése esetén ez az ármegkülönböztetés valószínűleg fennmaradna, hogy legalább az Unió piacán folytatódjon a dömping.

         4.2.   Az exportőrök szabad kapacitása

               (36)

               Mivel kevés nyilvános információ áll rendelkezésre a kínai furfuraldehid-ágazatról, a következő következtetések főként a felülvizsgálat iránti kérelemben foglalt információkon alapulnak.

               (37)

               A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem szerint a kínai furfuraldehid-gyártás 1999 óta egyenletesen nő, és a termelési volumen 2009-ben 320 000 tonna körüli értéket ért el. A kínai kapacitáskihasználási rátát mintegy 94 %-osnak mondják, ami azt jelenti, hogy körülbelül évi 20 000 tonnás, vagyis az uniós összfogyasztás körülbelül felének megfelelő kihasználatlan kapacitás áll rendelkezésre Kínában. Kínában jelenleg állítólag több mint 200, furfuraldehidet gyártó üzem működik, amelyek közül egyre több folytat exporttevékenységet.

               (38)

               A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy amennyiben az intézkedéseket visszavonják, a Kína által exportált érintett termék várhatóan jelentős mennyiségben kerülne az Unió piacára az aktív feldolgozási megállapodás keretein kívül, és a dömping nagy valószínűséggel folytatódna.

         5.   A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetés

               (39)

               Figyelembe véve a Kínában rendelkezése álló nagy termelési kapacitást, azt, hogy a kínai gyártók gyorsan növelni tudják exportra szánt termelési volumenüket, továbbá az érintett kivitel árképzését, ésszerű feltételezni, hogy az intézkedések visszavonásának eredményeként a Kínából az EU-ba irányuló kivitel az aktív feldolgozási megállapodáson kívül folytatódna.

               (40)

               Az aktív feldolgozási megállapodás keretében jelenleg alkalmazott exportárakat nem terheli dömpingellenes vám. Ezért úgy tekinthető, hogy ezek az árak azt is sejteni engedik, hogy milyenek lennének a jövőbeli árszintek, amennyiben az intézkedéseket visszavonnák. E tekintetben megállapítást nyert, hogy az aktív feldolgozási megállapodás keretében alkalmazott kínai exportárak dömpingelt árak, amelyek – miként az alábbi (69) preambulumbekezdésben szerepel – a felülvizsgálati időszakban 11 %-kal alákínáltak az uniós gyártók árainak.

               (41)

               A fentiekben ismertetett megállapításokra tekintettel az a következtetés vonható le, hogy a Kínából származó export esetében továbbra is megvalósul a dömping gyakorlata, és valószínű, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén folytatódna az uniós piacra irányuló dömping.

         D.   AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA

               (42)

               Az uniós gazdasági ágazatot két vállalat alkotja: a Lenzing AG (Ausztria) és a Tanin Sevnica kemična industrija d.d. (Szlovénia), amelyek a felülvizsgálati időszak alatt együtt az érintett termék uniós termelésének 100 %-át adták. Mindkét vállalat válaszolt a kérdőívekre, és teljes mértékben együttműködött a vizsgálatban. Ezek alapján az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében e két uniós gyártó alkotja az uniós gazdasági ágazatot. Titoktartási okokból az uniós gazdasági ágazat teljesítményére vonatkozó adatok csak index formájában szerepelnek.

               (43)

               Az eredeti vizsgálathoz képest az uniós gazdasági ágazat jelentősen megváltozott: a Furfural Español S.A., jelenleg Nutrafur, spanyol gyártó, amely az eredeti panaszt 1994-ben benyújtotta, 2008 októberében beszüntette a termelést. A Nutrafur – amely a jelenlegi felülvizsgálati kérelmet támogatja – ebben az eljárásban nem működött együtt. A Nutrafur azonban még mindig aktív piaci szereplő: kereskedőként korábbi uniós versenytársaitól szerzi be az érintett terméket. A Nutrafur – kérelemben szereplő – 2007-es és 2008-as termelési adatait beleszámították az uniós piac felhasználásába.

         E.   AZ UNIÓS PIAC HELYZETE

   1.   Felhasználás az uniós piacon

               (44)

               Az uniós furfuraldehid-felhasználást az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített mennyiségek (a Nutrafur forgalmát is beleértve, amíg előállított furfuraldehidet), plusz az aktív feldolgozási megállapodás keretében Kínából behozott mennyiségek, valamint az egyéb harmadik országokból szabad forgalomba hozatal céljából behozott mennyiségek alapján állapították meg az importőr International Furan Chemicals BV (a továbbiakban: IFC) és az Eurostat ellenőrzött adatai alapján. Mivel az Eurostat titoktartási okokból nem teszi közzé a teljes információt, az Eurostat adatait csak a – Kína és a Dominikai Köztársaság kivételével – egyéb harmadik országokból behozott mennyiségek esetében használták fel, mivel az említett források esetében az IFC a furfuraldehid kizárólagos importőre.

               (45)

               Ennek alapján a figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás a 2007. évi 48 534 tonnáról a felülvizsgálati időszak alatt 36 725 tonnára, azaz 24 %-kal csökkent.

                  1. táblázat –   Uniós felhasználás

                           Év

                           2007

                           2008

                           2009

                           Felülvizsgálati időszak

                           Tonna

                           48 534

                           45 738

                           38 175

                           36 725

                           Index (2007 = 100)

                           100

                           94

                           79

                           76

                           Éves változás

                           –6

                           –15

                           –3

                              Forrás: a kérdőívre az uniós gazdasági ágazat és az IFC által adott, ellenőrzött válaszok, valamint a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatok és az Eurostat adatai.

         2.   A Kínából érkező behozatal

   2.1.   Mennyiség, piaci részesedés és árak

               (46)

               A kínai exportstatisztika szerint a felülvizsgálati időszak alatt Kínából csupán jelentéktelen mennyiséget (2,5 tonnát) hoztak be szabad forgalomba hozatal céljából, a kínai behozatal többségére pedig aktív feldolgozási megállapodás keretében került sor. Az aktív feldolgozási megállapodás keretében Kínából behozott mennyiség a 2007. évi 8 264 tonnáról a felülvizsgálati időszak alatt 2 749 tonnára, azaz 67 %-kal csökkent. Az aktív feldolgozási megállapodás keretében érkező kínai behozatal mennyisége 2008-ban érte el a legnagyobb értéket körülbelül 10 ezer tonnával, amely a következő években azonban csökkent. A figyelembe vett időszakban az aktív feldolgozási megállapodás keretében történő kínai behozatal piaci részaránya 17 %-ról 8 %-ra, azaz 9 %-kal csökkent.

               (47)

               Az aktív feldolgozási megállapodás keretében Kína által alkalmazott ár a 2007. évi 774 EUR-ról a felülvizsgálati időszak alatt 685 EUR-ra, azaz 12 %-kal csökkent.

                  2. táblázat –   Behozatal Kínából

                           Év

                           2007

                           2008

                           2009

                           Felülvizsgálati időszak

                           Tonna

                           8 264

                           10 002

                           5 159

                           2 749

                           Index (2007 = 100)

                           100

                           121

                           62

                           33

                           Éves változás

                           21

                           –59

                           –29

                           Piaci részesedés

                           17 %

                           22 %

                           14 %

                           7 %

                           Ár, EUR/tonna

                           774

                           1 014

                           690

                           685

                           Index (2007 = 100)

                           100

                           131

                           89

                           88

                              Forrás: a kérdőívre az IFC által adott, ellenőrzött válasz.

         3.   Egyéb harmadik országok importmennyiségei és importárai

               (48)

               Meg kell jegyezni, hogy – csakúgy mint az eredeti vizsgálatban – a Dominikai Köztársaságból érkező behozatalt teljes mértékben egy anyavállalat által európai leányvállalata számára furfurilalkohol gyártása céljából történő szállításai jelentették. Ily módon az ezekben az ügyletekben használt árak kapcsolt vállalatok közötti transzferárak, amelyek nem tükrözik a valós piaci árakat. Az Eurostat szerint az Unióba Kínán kívül egyéb harmadik országokból behozott furfuraldehid volumenei – átlagáraikkal együtt – a következőképpen alakultak:

                  3. táblázat –   Az Unióba a Dominikai Köztársaságból érkező behozatal

                           Év

                           2007

                           2008

                           2009

                           Felülvizsgálati időszak

                           Tonna

                           32 003

                           27 662

                           24 996

                           25 959

                           Index (2007 = 100)

                           100

                           86

                           78

                           81

                           Éves változás

                           –14

                           –8

                           3

                           Piaci részesedés

                           66 %

                           60 %

                           65 %

                           71 %

                           Ár, EUR/tonna

                           809

                           982

                           582

                           670

                           Index (2007 = 100)

                           100

                           121

                           72

                           83

                  4. táblázat –   Az Unióba egyéb harmadik országokból érkező behozatal

                           Év

                           2007

                           2008

                           2009

                           Felülvizsgálati időszak

                           Tonna

                           1 687

                           1 583

                           1 226

                           1 158

                           Index (2007 = 100)

                           100

                           94

                           73

                           69

                           Éves változás

                           –6

                           –21

                           –4

                           Piaci részesedés

                           3 %

                           3 %

                           3 %

                           3 %

                           Ár, EUR/tonna

                           800

                           997

                           632

                           621

                           Index (2007 = 100)

                           100

                           125

                           79

                           78

               (49)

               A figyelembe vett időszakban a furfuraldehid Dominikai Köztársaságból, valamint valamennyi egyéb harmadik országból történő behozatalának volumene jelentősen – 19 %-kal, illetve 31 %-kal – csökkent. A Dominikai Köztársaságból származó behozatal volumenének csökkenése ellenére piaci részesedése 66 %-ról 71 %-ra emelkedett. Ezt a behozatalt azonban teljes mértékben felhasználták a dominikai köztársaságbeli gyártó európai leányvállalatának furfurilalkohol-gyártásához. Ezért az ezekben az ügyletekben használt árak kapcsolt vállalatok közötti transzferárak, amelyek nem biztos, hogy tükrözik a valós piaci árakat.

         3.1.   A Kínából egyéb harmadik országba irányuló kivitel volumenei és árai

               (50)

               A figyelembe vett időszak alatt a kivitel volumene 105 %-kal nőtt (ami a felülvizsgálati időszakban az EU összforgalmának körülbelül 9 %-ának felelt meg). Megjegyzendő, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat az egyéb harmadik országokba alacsony áron exportált. Ezt az egyéb harmadik országokban alacsony áron nagy mennyiségben értékesített kínai furfuraldehid által támasztott versennyel lehet magyarázni.

                  5. táblázat –   Az uniós gazdasági ágazat által egyéb harmadik országba exportált kivitel volumenei és árai

                           Év

                           2007

                           2008

                           2009

                           Felülvizsgálati időszak

                           Mennyiségek – Index (2007 = 100)

                           100

                           136

                           211

                           205

                           Éves változás

                           36

                           75

                           –6

                           Árak – Index (2007 = 100)

                           100

                           114

                           88

                           82

                           Éves változás

                           14

                           –26

                           –6

         4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

               (51)

               Az uniós gazdasági ágazat, azaz a két vállalat – a Lenzing és a Tanin – gazdasági helyzetének elemzése az alábbiakban olvasható.

         4.1.   Termelés

               (52)

               A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazatnak az érintett termékből elért össztermelése 14 %-kal nőtt.

                  6. táblázat –   Uniós termelés

                           Év

                           2007

                           2008

                           2009

                           Felülvizsgálati időszak

                           Index (2007 = 100)

                           100

                           109

                           114

                           114

                           Éves változás

                           9

                           5

                           0

                              Forrás: a kérdőívre az uniós gyártók által adott, ellenőrzött válaszok.

         4.2.   Gyártókapacitás és kapacitáskihasználtság

               (53)

               A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat gyártókapacitása nem változott. Az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználtsága 12 százalékponttal 85 %-ról 97 %-ra nőtt, ami azt jelenti, hogy a termelés szinte teljes kapacitáson folyt.

                  7. táblázat –   Az Unió kapacitása

                           Év

                           2007

                           2008

                           2009

                           Felülvizsgálati időszak

                           Index (2007 = 100)

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Kapacitáskihasználtság

                           85 %

                           92 %

                           96 %

                           97 %

                              Forrás: a kérdőívre az uniós gyártók által adott, ellenőrzött válaszok.

         4.3.   Készletszint

               (54)

               Az alábbi táblázat azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat készletei 26 %-kal nőttek a figyelembe vett időszak során. A készletek növekedése 2007 és 2008 között volt különösen jelentős, amikor a készletek 193 %-kal nőttek.

                  8. táblázat –   Készletek

                           Év

                           2007

                           2008

                           2009

                           Felülvizsgálati időszak

                           Index (2007 = 100)

                           100

                           293

                           165

                           126

                           Éves változás

                           193

                           – 128

                           –40

                              Forrás: a kérdőívre az uniós gyártók által adott, ellenőrzött válaszok.

         4.4.   Az értékesítések volumene és a piaci részesedés

               (55)

               A felülvizsgálati időszak alatt 13 %-kal nőtt az uniós gazdasági ágazat uniós piacon független vevőknek történő értékesítése. A forgalomnövekedés következtében az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 5 százalékponttal nőtt a figyelembe vett időszak alatt.

                  9. táblázat –   Értékesítési volumen és uniós piaci részesedés

                           Év

                           2007

                           2008

                           2009

                           Felülvizsgálati időszak

                           Index (2007 = 100)

                           100

                           100

                           112

                           113

                           Piaci részesedés intervallumokban megadva

                           10–20 %

                           10–20 %

                           14–24 %

                           15–25 %

                              Forrás: a kérdőívre az uniós gyártók által adott, ellenőrzött válaszok.

         4.5.   Átlagos eladási árak

               (56)

               A figyelembe vett időszakban az uniós piacon az uniós gazdasági ágazat által felszámított átlagos eladási árak 1 %-kal emelkedtek. 2008-ban az átlagos eladási ár 11 %-os növekedéssel elérte legmagasabb értékét, majd a következő évben gyors csökkenést mutatott. Az eladási árak enyhe csökkenésének megítéléséhez az egységnyi előállítási költség 5 %-os növekedését is figyelembe kell venni, amelyet az uniós gazdasági ágazat nem tudott elszámolni.

                  10. táblázat –   Átlagos eladási árak az EU-ban

                           Év

                           2007

                           2008

                           2009

                           Felülvizsgálati időszak

                           Index (2007 = 100)

                           100

                           111

                           98

                           99

                           Éves változás

                           11

                           –13

                           1

                              Forrás: a kérdőívre az uniós gyártók által adott, ellenőrzött válaszok.

         4.6.   Átlagos termelési költség

               (57)

               A figyelembe vett időszak alatt 5 %-kal nőtt az átlagos termelési költség, elsősorban a foglalkoztatás növekedése miatt, aminek következtében emelkedett a munkaerő összköltsége.

                  11. táblázat –   Átlagos termelési költség

                           Év

                           2007

                           2008

                           2009

                           Felülvizsgálati időszak

                           Index (2007 = 100)

                           100

                           105

                           105

                           105

                           Éves változás

                           5

                           0

                           0

                              Forrás: a kérdőívre az uniós gyártók által adott, ellenőrzött válaszok.

         4.7.   Nyereségesség és cash flow

               (58)

               A figyelembe vett időszak alatt – az 56 %-os visszaesést mutató pénzforgalommal együtt – jelentősen csökkent az uniós gazdasági ágazat nyeresége. Ez mind a termelés, mind a forgalom növekedése ellenére az eladási árakra nehezedő nyomásnak tudható be.

                  12. táblázat –   Jövedelmezőség és pénzforgalom

                           Év

                           2007

                           2008

                           2009

                           Felülvizsgálati időszak

                           Nyereségesség – Index (2007 = 100)

                           100

                           175

                           –7

                           –4

                           Éves változás

                           75

                           – 182

                           3

                           Pénzforgalom – Index (2007 = 100)

                           100

                           144

                           49

                           44

                           Éves változás

                           44

                           –95

                           –5

                              Forrás: a kérdőívre az uniós gyártók által adott, ellenőrzött válaszok.

         4.8.   Beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

               (59)

               A beruházások 2007 és a felülvizsgálati időszak között 95 %-kal estek vissza. A beruházások megtérülése, mely az érintett termékhez kapcsolódó nyereségeknek/veszteségeknek a beruházások nettó könyv szerinti értékéhez viszonyított arányaként fejezhető ki, – a beruházások tendenciáját követve – jelentősen csökkent a figyelembe vett időszak alatt. A jövedelmezőség és a pénzforgalom visszaesésének eredményeként a figyelembe vett időszak folyamán jelentősen romlott a kérelmező tőkebevonási képessége. Ezt a romlást világosan láthatjuk a kérelmező beruházásaiban is, amelyek 95 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban.

                  13. táblázat –   Beruházások és a beruházások megtérülése

                           Év

                           2007

                           2008

                           2009

                           Felülvizsgálati időszak

                           Beruházási index (2007 = 100)

                           100

                           61

                           2

                           5

                           Éves változás

                           –39

                           –59

                           3

                           Beruházások megtérülése index (2007 = 100)

                           100

                           196

                           –7

                           –4

                           Éves változás

                           96

                           – 203

                           3

                              Forrás: a kérdőívre az uniós gyártók által adott, ellenőrzött válaszok.

         4.9.   Foglalkoztatás és termelékenység

               (60)

               Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 8 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. A termelékenység – az egy alkalmazottra jutó, tonnában kifejezett termelésként mérve – 6 %-kal nőtt. A teljes munkaerőköltség azonban 16 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban.

                  14. táblázat –   Foglalkoztatás és termelékenység

                           Év

                           2007

                           2008

                           2009

                           Felülvizsgálati időszak

                           Foglalkoztatás – Index

                           100

                           109

                           109

                           108

                           Termelékenység (tonna/alkalmazott) – Index

                           100

                           100

                           105

                           106

                           Munkaerőköltség – Index

                           100

                           114

                           115

                           116

                              Forrás: a kérdőívre az uniós gyártók által adott, ellenőrzött válaszok.

         4.10.   A dömpingkülönbözet nagysága

               (61)

               Tekintettel a Kínából származó dömpingelt behozatal volumenére, piaci részesedésére és árára, a tényleges dömpingkülönbözetnek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.

         4.11.   A dömping hatásaiból való felépülés

               (62)

               A fent említett mutatók többségének pozitív alakulása arra utal, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat pénzügyileg részben felépült a Kínából származó dömpingelt behozatal káros hatásaiból.

         4.12.   Növekedés

               (63)

               Míg a figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 24 %-kal csökkent, az uniós gazdasági ágazat termelése, értékesítési volumene és piaci részesedése ugyanebben az időszakban nőtt. Ugyanakkor a Kínából származó behozatal volumene és piaci részesedése csökkent. Az uniós gazdasági ágazatnak azonban csak bizonyos mértékig szolgáltak előnyére az intézkedések, mivel a kínai behozatal által az eladási árakra gyakorolt nyomás miatt sem nyereséget nem tudott elérni, sem a célként kitűzött nyereséget nem tudta teljesíteni.

         5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére vonatkozó következtetés

               (64)

               A Dominikai Köztársaságból származó furfuraldehid nem áll rendelkezésre a szabad uniós piacon. Ezért nem volt arra utaló jel, hogy ez a behozatal hozzájárult volna az uniós gazdasági ágazat bizonytalan helyzetéhez. Ami az egyéb harmadik országokból származó behozatalt illeti, volumenük lényegesen, olyan szintre csökkent, hogy hatásuk még akkor sem tekinthető jelentősnek, ha erre a behozatalra nagyon alacsony áron került sor.

               (65)

               A Kína elleni intézkedések kedvező hatást gyakoroltak az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére, mivel a kármutatók többsége pozitív változást jelzett: a termelés, az értékesítési volumen és az értékesítés összértéke egyaránt nőtt. Az uniós gazdasági ágazat a felhasználás csökkenése ellenére növelni tudta piaci részesedését. A nyereségesség azonban lényegesen romlott a felülvizsgálati időszakban. Az uniós gazdasági ágazat nem volt olyan helyzetben, hogy el tudja érni a célul kitűzött nyereséget, amelyet az eredeti vizsgálat idején 5 %-ban állapítottak meg, hogy biztosítsa az ágazat fejlődését. Ez alapján az a következtetés vonható le, hogy a 3. cikk (5) bekezdése szerint jelentős kár érte az uniós gazdasági ágazatot, amelynek pénzügyi helyzete továbbra is sérülékeny.

         F.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

               (66)

               A fenti (39) és (40) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a Kínából az Unióba irányuló dömpingelt export jelentős növekedéséhez vezetne.

               (67)

               Mint a fentiekben már szerepelt, a kínai gyártóknak módjukban áll nagy volumenű kivitelt átirányítani az Unió piacára, amennyiben az intézkedéseket hatályon kívül helyezik. A felülvizsgálati kérelem szerint a kínai gyártókapacitás 2009-ben már 320 000 tonna volt, a szabad kapacitás pedig legalább 20 000 tonna. Ezenkívül úgy tűnik, hogy az egyéb exportpiacok, mint például Japán, Thaiföld és az USA nem tudták felvenni a szabad kapacitást, amelyet ezért nagy valószínűséggel az Unió piacára fognak irányítani.

               (68)

               Az árak tekintetében a kínai exportstatisztika azt mutatja, hogy az érintett termék USA-ba irányuló kivitele keretében alkalmazott ár hasonló volt az EU-ba aktív feldolgozási megállapodás keretében irányuló kivitel árához. A Kína által egyéb exportpiacokon alkalmazott árak magasabbak voltak.

               (69)

               Figyelembe véve azonban, hogy a kínai árak 11 %-kal alákínálnak az uniós gazdasági ágazat árainak, az intézkedések hatályvesztése esetén valószínű, hogy a kínai exportőrök folytatnák gyakorlatukat, hogy visszaszerezzék elvesztett piaci részesedésüket. E magatartás, valamint azon képesség, hogy az érintett terméket jelentős mennyiségben tudják szállítani az Unió piacára, együttesen igen negatív hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazatra és különösen annak nyereségességére.

               (70)

               A fentiek alapján a következtetés az, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűség szerint a Kínából származó dömpingelt behozatalból következő kár megismétlődéséhez vezetne.

         G.   AZ UNIÓS ÉRDEK

   1.   Előzetes megjegyzés

               (71)

               Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével.

               (72)

               Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett felek, vagyis az uniós gazdasági ágazat, az importőrök/kereskedők, valamint az érintett termék felhasználói és szállítói érdekeinek figyelembevételével történt.

               (73)

               Az előző vizsgálatok során úgy ítélték meg, hogy az intézkedések elfogadása nem ellentétes az Unió érdekével. A jelen vizsgálat emellett hatályvesztési felülvizsgálat, így olyan helyzetet elemez, amelyben dömpingellenes intézkedések vannak hatályban.

               (74)

               Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a dömping folytatódásának és a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés ellenére – léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednének következtetni, hogy az Uniónak ebben a konkrét esetben nem áll érdekében fenntartani az intézkedéseket.

         2.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

               (75)

               Az uniós gazdasági ágazat életképes ágazatnak bizonyult, amely képes arra, hogy alkalmazkodjon a változó piaci feltételekhez. Ezt különösen a termelés és az értékesítés kedvező irányú fejlődése erősítette meg, a csökkenő uniós fogyasztással összevetve. Az eladási árakra nehezedő hatalmas nyomás miatt azonban a nyereségesség nem tudott ugyanilyen pozitív tendenciát követni.

               (76)

               A Kínában a furfuraldehid gyártására rendelkezésre álló szabad kapacitást, valamint azt a tényt figyelembe véve, hogy az egyéb exportpiacok (mint például Japán, Thaiföld és az USA) ezt a szabad kapacitást nem tudják felvenni, az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai exportőrök nagy valószínűséggel az EU piacára irányuló dömpingelt kivitel gyakorlatának folytatásával igyekeznének visszaszerezni elvesztett piaci részesedésüket.

               (77)

               Ezért a dömpingellenes intézkedések folytatódása nélkül az uniós gazdasági ágazat helyzete az alacsony áron dömpingelt kínai kivitel miatt minden valószínűség szerint súlyosan romlani fog, mint ahogy azt a (65)–(68) preambulumbekezdés kifejti.

         3.   Az importőrök érdeke

               (78)

               Csak egy uniós importőr működött együtt az eljárásban. A hollandiai székhelyű IFC, amely egy dominikai köztársaságbeli furfuraldehid-gyártó tulajdonában van, az egyetlen aktív furfuraldehid-importőr az EU-ban, míg néhány egyéb vállalat csupán alkalmanként importálja az érintett terméket. Az IFC jelentős szereplő az Unió furfuraldehid- (és furfurilalkohol-) piacán, mivel az Unió fogyasztásának körülbelül 80 %-át képviseli. Az IFC a Dominikai Köztársaságból, aktív feldolgozási megállapodás keretében Kínából, valamint egyéb harmadik országokból importál. Emellett az IFC az Unió gazdasági ágazatának legfontosabb vevője is, amely az összes forgalom körülbelül 32 %-át vásárolja meg. A megvásárolt furfuraldehidet azután az IFC kapcsolt vállalata, a belgiumi Geelben működő TFC dolgozza fel furfurilalkohollá.

               (79)

               Ez az importőr aránylag semleges az eljárással szemben, mivel egyrészt szeretne korlátozások és az aktív feldolgozási megállapodás keretében érvényes vámkötelezettségek teljesítésének terhe nélkül hozzájutni a kínai furfuraldehidhez, másrészt szeretné, ha az uniós gazdasági ágazat fennmaradna, hogy rövid határidővel be tudja szerezni az érintett terméket. Ezenkívül az intézkedések fenntartása kiküszöböli a versenyt az érintett terméket gyártó, a Dominikai Köztársaságban lévő anyavállalatától történő behozatal tekintetében, és mind a furfuraldehid, mind a furfurilalkohol tekintetében megerősíti a csoport helyzetét a megfelelő uniós piacon (az aktív feldolgozási megállapodást is beleértve).

         4.   A felhasználók érdekei

               (80)

               A Bizottság a furfuraldehid huszonhét ipari felhasználójának küldött ki kérdőívet. Csak három felhasználó működött együtt az eljárásban, ők azonban nem Kínában szerezték be a furfuraldehidet, hanem közvetlenül az uniós gazdasági ágazattól vásárolták. E felhasználók számára a furfuraldehid jelentősége a tevékenységi körük – olajfinomítás vagy kenőolajgyártás – szempontjából elhanyagolható. Ezért nem érzik úgy, hogy a dömpingellenes intézkedések különösebben érintenék őket.

         5.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

               (81)

               A fentieket figyelembe véve azt a következtetést lehet levonni, hogy semmilyen nyomós ok nem szól a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.

         H.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

               (82)

               Minden fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a hatályos intézkedések fenntartását javasolja. A felek lehetőséget kaptak továbbá arra, hogy e tájékoztatást követően adott határidőn belül előadhassák észrevételeiket. Elemezték az ügyre vonatkozóan beadott észrevételeket, de ezek nem változtattak azokon az alapvető tényeken és szempontokon, amelyek alapján a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartásáról szóló határozat született.

               (83)

               A fentiekből az következik, hogy – az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint – a 639/2005/EK rendelettel a Kínából származó furfuraldehid behozatalára megállapított dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Ezek az intézkedések egy mértékvámot jelentenek.

               (84)

               Figyelembe véve azonban, hogy ezt a mértékvámot az 1995-ben lefolytatott eredeti vizsgálat megállapítása alapján vetették ki és soha nem vizsgálták felül, helyénvaló megvizsgálni, hogy a vám mértéke még mindig ésszerű-e. Ezzel összefüggésben a Bizottság úgy határozott, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint hivatalból időközi felülvizsgálatot indít e rendelet közzétételének napján,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   A Tanács a Kínai Népköztársaságból származó, a jelenleg a 2932 12 00 KN-kód alá besorolt 2-furaldehid (más néven furfuraldehid vagy furfurol) behozatalára végleges dömpingellenes vámot vet ki.
   (2)   Az alkalmazandó vám összege 352 EUR tonnánként.
   (3)   Azokban az esetekben, amikor az áruk szabad forgalomba bocsátásuk előtt megsérülnek, és így a vámérték megállapításához a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árat a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (7) 145. cikke szerint kiigazítják, a dömpingellenes vámnak a fenti (2) bekezdés alapján kiszámított összegét a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő ár kiigazításához használt százalékkal csökkentik.
   (4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2011. május 4-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         MARTONYI J.

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  HL L 15., 1995.1.21., 11. o.

      (3)  HL L 328., 1999.12.22., 1. o.

      (4)  HL L 107., 2005.4.28., 1. o.

      (5)  HL C 16., 2010.1.22., 40. o.

      (6)  HL C 107., 2010.4.27., 10. o.

      (7)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o.


title: A Bizottság (EU) 2015/905 végrehajtási rendelete (2015. június 10.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Pecorino Toscano [OEM])

text:
               13.6.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 148/7

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/905 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. június 10.)
   az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Pecorino Toscano [OEM])
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Olaszország kérelmét, amely a 306/2010/EU rendelettel (2) módosított 1263/96/EK bizottsági rendelet (3) alapján bejegyzett „Pecorino Toscano” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul.

               (2)

               A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette (4) az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               (3)

               A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalás, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A „Pecorino Toscano” (OEM) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közétett módosítása jóváhagyásra kerül.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. június 10-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Phil HOGAN

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

      (2)  A Bizottság 2010. április 14-i 306/2010/EU rendelete az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítások jóváhagyásáról (Pecorino Toscano [OEM]) (HL L 94., 2010.4.15., 19. o.).

      (3)  A Bizottság 1996. július 1-jei 1263/96/EK rendelete a 2081/92/EGK tanácsi rendelet 17. cikkében megállapított eljárás szerint a földrajzi jelzések és eredetmegjelölések bejegyzéséről szóló 1107/96/EK rendelet mellékletének kiegészítéséről (HL L 163., 1996.7.2., 19. o.).

      (4)  HL C 18., 2015.1.21., 12. o.