title: A Bizottság (EU) 2016/1043 végrehajtási rendelete (2016. június 15.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Café de Valdesia [OEM])

text:
               29.6.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 170/3

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1043 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. június 15.)
   egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Café de Valdesia [OEM])
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában a Dominikai Köztársaság kérelmét (2) a „Café de Valdesia” elnevezés bejegyzésére.

               (2)

               A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Café de Valdesia” elnevezést be kell jegyezni,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A „Café de Valdesia” (OEM) elnevezés bejegyzésre kerül.
   Az első bekezdésben említett elnevezés a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. melléklete szerinti 1.8. osztályba – A Szerződés I. mellékletében felsorolt egyéb termékek (fűszerek stb.) – tartozó terméket jelöl.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. június 15-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Phil HOGAN

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

      (2)  HL C 91., 2016.3.8., 15. o.

      (3)  A Bizottság 2014. június 13-i 668/2014/EU végrehajtási rendelete a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).


title: A Bizottság (EU) 2017/111 végrehajtási rendelete (2017. január 23.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               24.1.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 18/45

         A BIZOTTSÁG (EU) 2017/111 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2017. január 23.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2017. január 23-án.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            főigazgató

            Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET

         Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  MA

                  141,3

                  TR

                  157,8

                  ZZ

                  149,6

                  0707 00 05

                  EG

                  250,3

                  MA

                  79,2

                  TR

                  205,3

                  ZZ

                  178,3

                  0709 91 00

                  EG

                  168,8

                  ZZ

                  168,8

                  0709 93 10

                  MA

                  317,4

                  TR

                  251,1

                  ZZ

                  284,3

                  0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

                  EG

                  66,7

                  MA

                  57,1

                  TN

                  59,7

                  TR

                  78,5

                  ZZ

                  65,5

                  0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00

                  EG

                  97,9

                  IL

                  155,2

                  JM

                  109,6

                  MA

                  65,8

                  TR

                  78,0

                  ZZ

                  101,3

                  0805 22 00

                  IL

                  139,7

                  MA

                  76,2

                  ZZ

                  108,0

                  0805 50 10

                  AR

                  92,5

                  EG

                  93,1

                  TR

                  88,1

                  ZZ

                  91,2

                  0808 10 80

                  US

                  105,5

                  ZZ

                  105,5

                  0808 30 90

                  CN

                  57,6

                  TR

                  151,9

                  ZZ

                  104,8

         (1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Bizottság 1369/2014/EU végrehajtási rendelete ( 2014. december 17. ) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról [Garda (OEM)]

text:
               20.12.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 366/17

         A BIZOTTSÁG 1369/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2014. december 17.)
   az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról [Garda (OEM)]
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta Olaszország kérelmét, amely a 2325/97/EK bizottsági rendelet (2) alapján bejegyzett „Garda” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul.

               (2)

               A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
                   (3).

               (3)

               A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalás, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A „Garda” (OEM) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közétett módosítása jóváhagyásra kerül.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2014. december 17-án.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Phil HOGAN

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

      (2)  A Bizottság 1997. november 24-i 2325/97/EK rendelete (HL L 322., 1997.11.25., 33.–35. o.).

      (3)  HL C 260., 2014.8.9., 17. o.


title: A Bizottság 883/2014/EU végrehajtási rendelete ( 2014. augusztus 5. ) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Jamón de Serón [OFJ])

text:
               14.8.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 242/3

         A BIZOTTSÁG 883/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2014. augusztus 5.)
   egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Jamón de Serón [OFJ])
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Spanyolország kérelmét (2) a „Jamón de Serón” elnevezés bejegyzésére.

               (2)

               A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalás, ezért a „Jamón de Serón” elnevezést be kell jegyezni,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A „Jamón de Serón” (OFJ) elnevezés bejegyzésre kerül.
   Az első albekezdésben említett elnevezés egy, a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. mellékletének 1.2. osztályába – Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.) – tartozó terméket azonosít.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2014. augusztus 5-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Martine REICHERTS

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

      (2)  HL C 101., 2014.4.5., 10. o.

      (3)  A Bizottság 2014. június 13-i 668/2014/EU végrehajtási rendelete a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).


title: A Bizottság 1215/2014/EU végrehajtási rendelete ( 2014. november 11. ) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

text:
               14.11.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 329/11

         A BIZOTTSÁG 1215/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2014. november 11.)
   egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
   mivel:

               (1)

               A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

               (2)

               A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

               (3)

               Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

               (4)

               Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseitől eltérő, kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni.

               (5)

               A Vámkódexbizottság az elnöke által megállapított határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A Kombinált Nómenklatúrában a melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.
   2. cikk
   Az e rendelet rendelkezéseitől eltérő, kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve három hónapig továbbra is felhasználható.
   3. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2014. november 11-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Heinz ZOUREK

            adóügyi és vámuniós főigazgató

      (1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

      (2)  A Tanács 1992. október 12-i 2913/92/EGK rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról (HL L 302., 1992.10.19., 1. o.).

      MELLÉKLET

                  Árumegnevezés

                  Besorolás
                  (KN-kód)

                  Indokolás

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Napkollektor körülbelül 2 × 2 m mérettel, amely 25 darab párhuzamosan elhelyezett és gyűjtőcsővel összekapcsolt üveg vákuumcsőből áll. Minden egyes vákuumcső két hőátadó folyadékot tartalmazó körkörös csőből áll. Minden egyes cső belső csövei abszorpciós réteggel fedettek.
                  A vákuumcsövek belső csöveinek rétege veszi fel és alakítja át a napenergiát hőenergiává. A hővezető folyadék ezután átveszi a hőt, amely gázzá alakul, feszáll, és továbbadja a hőt a gyűjtőcsőnek (réz elosztócső).
                  Ezt követően a hőt a gyűjtőcső egy víztartályba szállítja egy csőrendszeren keresztül, amelyben vezérlőegységgel irányított szivattyú keringtet hőátadó folyadékot.
                  A szivattyú, a vezérlőegység, a csőrendszer és a víztartály nem része a vám elé állított árunak.
                  A tetőre szerelendő napkollektor napenergiával működő vízmelegítő rendszerekben használatos.

                  8419 19 00

                  A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1., 2. a) és 6. általános szabály, valamint a 8419 és a 8419 19 00 KN-kód szövegezése határozza meg.
                  A napkollektor rendelkezik egy befejezett vagy késztermék (vízmelegítő) lényeges jegyeivel, mivel a hő előállításához szükséges valamennyi alkotóelemet tartalmazza. A hiányzó tartozékok a hő elvezetésére és a víz tárolására szolgálnak. Következésképpen a 8419 90 85 alszám alá, vízmelegítő alkatrészeként történő besorolása kizárt.
                  Mivel a napkollektor a napenergiát hővé alakítja át, nem tekinthető csupán egy 8419 60 alszám alá tartozó hőcserélő egységnek (lásd még a Harmonizált Rendszer 8419 vámtarifaszámhoz tartozó magyarázó megjegyzéseinek (HR Magyarázat) I. B. részét).
                  A napkollektort ezért a 8419 19 00 KN-kód alá kell sorolni, mint más átfolyós vagy tárolós, nem elektromos vízmelegítőt (lásd még a 8419 vámtarifaszámhoz tartozó HR Magyarázat I. részének utolsó bekezdését).


title: A Bizottság (EU) 2016/1907 végrehajtási rendelete (2016. október 28.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               29.10.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 295/76

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1907 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. október 28.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. október 28-án.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET

         Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0702 00 00

                  MA

                  118,3

                  ZZ

                  118,3

                  0707 00 05

                  TR

                  147,7

                  ZZ

                  147,7

                  0709 93 10

                  MA

                  91,2

                  TR

                  154,4

                  ZZ

                  122,8

                  0805 50 10

                  AR

                  46,2

                  CL

                  67,0

                  IL

                  44,6

                  TR

                  98,6

                  UY

                  84,6

                  ZA

                  65,7

                  ZZ

                  67,8

                  0806 10 10

                  BR

                  298,0

                  PE

                  321,1

                  TR

                  142,4

                  ZA

                  228,5

                  ZZ

                  247,5

                  0808 10 80

                  AR

                  260,6

                  AU

                  218,6

                  BR

                  119,9

                  CL

                  139,2

                  NZ

                  135,2

                  ZA

                  131,7

                  ZZ

                  167,5

                  0808 30 90

                  CN

                  58,1

                  TR

                  154,7

                  ZA

                  164,5

                  ZZ

                  125,8

         (1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


title: A Bizottság 358/2011/EU végrehajtási rendelete ( 2011. április 12. ) a cukorágazat egyes termékeire a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó, a 867/2010/EU rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

text:
               13.4.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 98/11

         A BIZOTTSÁG 358/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2011. április 12.)
   a cukorágazat egyes termékeire a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó, a 867/2010/EU rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),
   tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára,
   mivel:

               (1)

               A 867/2010/EU bizottsági rendelet (3) a 2010/11-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 353/2011/EU bizottsági rendelet (4) módosította.

               (2)

               A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó irányadó áraknak és kiegészítő vámoknak a 867/2010/EU rendelettel rögzített összege e rendelet melléklete szerint módosul.
   2. cikk
   Ez a rendelet 2011. április 13-án lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2011. április 12-én.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

      (3)  HL L 259., 2010.10.1., 3. o.

      (4)  HL L 97., 2011.4.12., 26. o.

      MELLÉKLET

         A fehér cukor, a nyerscukor és az 1702 90 95 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő importvámok 2011. április 13-tól alkalmazandó módosított összegei

                  (EUR)

                  KN-kód

                  Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

                  Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

                  1701 11 10 (1)

                  45,90

                  0,00

                  1701 11 90 (1)

                  45,90

                  1,13

                  1701 12 10 (1)

                  45,90

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  45,90

                  0,84

                  1701 91 00 (2)

                  48,51

                  2,92

                  1701 99 10 (2)

                  48,51

                  0,00

                  1701 99 90 (2)

                  48,51

                  0,00

                  1702 90 95 (3)

                  0,49

                  0,22

         (1)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének III. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

         (2)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

         (3)  1 %-os szacharóztartalomra megállapítva.


title: A Bizottság 1202/2011/EU végrehajtási rendelete ( 2011. november 18. ) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

text:
               23.11.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 305/10

         A BIZOTTSÁG 1202/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2011. november 18.)
   egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
   mivel:

               (1)

               A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

               (2)

               A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

               (3)

               Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

               (4)

               Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználhatja.

               (5)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex-bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A Kombinált Nómenklatúrában a melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.
   2. cikk
   A tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználható.
   3. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2011. november 18-án.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,
         Algirdas ŠEMETA

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

      (2)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

      MELLÉKLET

                  Árumegnevezés

                  Besorolás
                  (TARIC-kód)

                  Indokolás

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Folyadékkristályos kijelző (LCD) panel (ún. „LCD-modul”) kb. 66 cm-es (26 inch) átmérővel, amely két üveglap közé szorított aktív mátrixos folyadékkristály-rétegből áll, csatlakozókkal felszerelve.
                  Az első üveglap és a folyadékkristály-réteg között vékonyfilmes tranzisztor (TFT) mátrix található, amely a pixelek megfelelő feszültségét biztosítja.
                  A folyadékkristály-réteg és a második üveglap között RGB-szűrő található, amely a megjelenített kép színeit szabályozza.
                  A panelhez rögzítőpánt formájában számos csatlakozó kapcsolódik A csatlakozók rugalmas nyomtatott áramkörökön lévő miniatűr integrált áramkörökből (ún. „forrásmeghajtó IC-k”) állnak. A „forrásmeghajtó IC-k” lehetővé teszik az áram és a vezérlőjelek keresztülhaladását, valamint a (behozatal után beépített) nyomtatott áramköri lapról származó adatnak az aktív folyadékkristályos mátrix egyes pixeleihez való továbbítását és átalakítását.
                  A modult a 8528 vámtarifaszám alá tartozó monitorok és televízióvevő-készülékek gyártása során használják fel.

                  8529909244

                  A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, a XVI. áruosztályhoz tartozó megjegyzések 2. b) pontja, valamint a 8529, a 8529 90 és a 8529 90 92 KN-kód és a 8529909244 TARIC-kód szövegezése határozza meg.
                  Mivel az LCD-modul elektromos csatlakozásnál (azaz az áramellátásnál) többet nyújtó „forrásmeghajtó IC-kkel” rendelkezik, nem lehet aktív mátrixos folyadékkristályos készülékként a 9013 vámtarifaszám alá besorolni (lásd még a Harmonizált Rendszer 9013 vámtarifaszámához tartozó megjegyzés (1) bekezdését.)
                  Mivel a modul két üveglap közé szorított TFT folyadékkristály-rétegből áll, a pixelvezérlésre szolgáló vezérlőelektronikával van felszerelve, és azt a 8528 vámtarifaszám alatt szereplő monitorok és televízióvevő-készülékek gyártása során használják fel, kizárólag vagy elsősorban a 8528 vámtarifaszám alá tartozó 8529 90 92 KN-kód alatti készülékek alkatrészének tekinthető.
                  A terméket ezért a 8529909244 TARIC-kód alá kell besorolni, mint folyadékkristályos (LCD) modul, amely kizárólag egy vagy több TFT üveg vagy műanyag cellából áll, képernyőérintős funkció nélkül, hátsó fényforrással is, inverterrel is és egy vagy több, kizárólag a pixel vezérlésére szolgáló vezérlőelektronikát tartalmazó nyomtatott áramköri lappal.


title: A Bizottság 406/2011/EU végrehajtási rendelete ( 2011. április 27. ) a 2380/2001/EK rendeletnek a maduramicin-ammónium-alfa takarmány-adalékanyag összetétele tekintetében történő módosításáról  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               28.4.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 108/11

         A BIZOTTSÁG 406/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2011. április 27.)
   a 2380/2001/EK rendeletnek a maduramicin-ammónium-alfa takarmány-adalékanyag összetétele tekintetében történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1831/2003/EK rendelet lehetővé teszi, hogy a takarmány-adalékanyagok engedélyét az engedély jogosultjának kérésére és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: hatóság) véleményét követően módosítsák.

               (2)

               A kokcidiosztatikumok és egyéb gyógyászati anyagok csoportjába tartozó maduramicin-ammónium-alfát a 70/524/EGK tanácsi irányelvnek (2) megfelelően tíz évre engedélyezték brojlercsirkék takarmány-adalékanyagaként a 2430/1999/EK bizottsági rendelettel (3), valamint pulykák takarmány-adalékanyagaként a 2380/2001/EK bizottsági rendelettel (4).

               (3)

               Az engedély jogosultja kérelmet nyújtott be az engedély módosítása iránt a takarmány-adalékanyag vivőanyaga összetételének vonatkozásában. Az engedély jogosultja benyújtotta a kérelmet alátámasztó adatokat.

               (4)

               A hatóság 2010. december 8-i véleményében (5) arra a következtetésre jutott, hogy az adalékanyag ezen új összetételének pulykáknál történő alkalmazása várhatóan nem jelent további veszélyt az állatok és az emberek egészsége, valamint a környezet szempontjából, és hatásos a kokcidiózis visszaszorításában.

               (5)

               Az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt feltételek teljesülnek.

               (6)

               A 2380/2001/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (7)

               Mivel az engedélyezési feltételek módosítására nem biztonsági okokból kerül sor, helyénvaló átmeneti időszakot engedélyezni az előkeverékek és összetett takarmányok meglévő készleteinek felhasználására.

               (8)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 2380/2001/EK rendelet melléklete helyébe e rendelet melléklete lép.
   2. cikk
   A 2380/2001/EK rendeletnek megfelelően előállított maduramicin-ammónium-alfát tartalmazó előkeverék és összetett takarmány továbbra is forgalomba hozható és a készletek kimerüléséig felhasználható.
   3. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2011. április 27-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

      (2)  HL L 270., 1970.12.14., 1. o.

      (3)  HL L 296., 1999.11.17., 3. o.

      (4)  HL L 321., 2001.12.6., 18. o.

      (5)  EFSA Journal 2011; 9(1):1954.

      MELLÉKLET

            „MELLÉKLET

                        Az adalékanyag azonosító száma

                        Az engedély jogosultjának neve

                        Adalékanyag
                        (kereskedelmi név)

                        Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

                        Állatfaj vagy -kategória

                        Maximálsi életkor

                        Legkisebb megengedhető tartalom

                        Legnagyobb megengedhető tartalom

                        További rendelkezések

                        Az engedély lejárta

                        mg hatóanyag/kg a 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

                           Kokcidiosztatikumok és egyéb gyógyászati anyagok

                        E 770

                        Alpharma Belgium BVBA

                        Maduramicin-ammónium-
                        alfa 1 g/100 g
                        (Cygro 1 %)

                                    Az adalékanyag összetétele:
                                    Maduramicin-ammónium-alfa 1 g/100 g
                                    Karboximetilcellulóz-nátrium: 2 g/100 g
                                    Kalcium-szulfát-dihidrát: 97 g/100 g

                                    Hatóanyag:
                                    Maduramicin-ammónium-alfa C47H83O17N
                                    CAS-szám: 84878-61-5, az Actinomadura yumaensis (ATCC 31585) (NRRL 12515) törzs által fermentációs folyamatban termelt poliéter- monokarboxilsav ammóniumsója

                                    Rokon szennyező anyagok:
                                    Maduramicin-ammónium-alfa: < 10 %

                        Pulyka

                        16 hét

                        5

                        5

                                    1.

                                    Használata a vágás előtt legalább öt nappal tilos.

                                    2.

                                    A használati utasításban feltüntetendő: »Lófélékre veszélyes.«
                                    »Ez a takarmány ionofort tartalmaz: egyes gyógyászati anyagokkal (pl. tiamulin) való egyidejű alkalmazása ellenjavallott lehet.«

                        2011.12.15.”


title: A Tanács 325/2012/EU végrehajtási rendelete ( 2012. április 12. ) az Indiából és a Kínai Népköztársaságból származó oxálsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

text:
               18.4.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 106/1

         A TANÁCS 325/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2012. április 12.)
   az Indiából és a Kínai Népköztársaságból származó oxálsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által benyújtott javaslatra,
   mivel:
   1.   AZ ELJÁRÁS

   1.1.   IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK

               (1)

               A Bizottság a 1043/2011/EU rendelettel (2) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából és a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó oxálsav behozatalára. Az ideiglenes dömpingellenes vámok mértéke 14,6 % és 52,2 % közé esett.

               (2)

               Az eljárás megindítására azt követően került sor, hogy 2010. december 13-án az oxálsav teljes uniós gyártásának jelentős részét – ebben az esetben több mint 25 %-át – képviselő Oxaquim S.A. (a továbbiakban: a panaszos) nevében az Európai Vegyipari Tanács (CEFIC) panaszt nyújtott be.

               (3)

               Az ideiglenes rendelet (9) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a dömping és a kár vizsgálata a 2010. január 1. és 2010. december 31. közötti időszakra irányult (a továbbiakban: a vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2007. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.

         1.2.   AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE

               (4)

               Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: az ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. Egy indiai exportáló gyártó kért és kapott lehetőséget a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselőjének jelenlétében megtartott meghallgatásra.

               (5)

               A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket a végleges megállapítások kialakításához szükségesnek tartott.

               (6)

               Az ideiglenes rendelet (150) preambulumbekezdése arra kéri azokat a kínai vállalatokat, amelyek addig nem jelentkeztek, ám úgy vélik, hogy esetükben egyéni vámtételek megállapítására lenne szükség, hogy a kihirdetéstől számított 10 napon belül jelentkezzenek. Egyetlen kínai vállalat sem jelentkezett.

               (7)

               Ezt követően valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság az Indiából és Kínából származó oxálsav behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni (a továbbiakban: a végleges nyilvánosságra hozatal). Egyúttal meghatározott időszakot biztosítottak a feleknek arra, hogy e végleges nyilvánosságra hozatal kapcsán ismertessék észrevételeiket.

               (8)

               Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket a Bizottság megvizsgálta és adott esetben figyelembe vette.

         1.3.   AZ ELJÁRÁSBAN ÉRINTETT FELEK

               (9)

               Az eljárásban érintett felekkel kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (3)–(8) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         2.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

   2.1.   ÉRINTETT TERMÉK

               (10)

               Az érintett termék az ideiglenes rendelet (10) és (11) preambulumbekezdésében leírtaknak megfelelően a jelenleg az ex 2917 11 00 KN-kód alá besorolt, Indiából és Kínából származó, mind dihidrát (CUS-szám: 0028635-1, CAS-szám: 6153-56-6), mind anhidrid (CUS-szám: 0021238-4, CAS-szám: 144-62-7) formában, akár vizes oldatban, akár nem abban előforduló oxálsav.

               (11)

               Az oxálsavnak két típusa van: a nyers és a finomított oxálsav. A finomított oxálsavat, amelyet Indiában nem, csak Kínában gyártanak, a nyers oxálsav tisztítása révén állítják elő, melynek során eltávolítják belőle a vasat, a kloridokat, a fémeket és az egyéb szennyeződéseket.

               (12)

               Az oxálsavat számos célra használják, például redukálószerként és fehérítőként, továbbá a gyógyszerszintézisben és a festékgyártásban is alkalmazzák.

         2.2.   HASONLÓ TERMÉK

               (13)

               A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített oxálsav, az Indiában és Kínában belföldi értékesítésre gyártott oxálsav, valamint az Indiából és Kínából az Unióba behozott oxálsav lényegében ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik, és ugyanaz az alapvető végfelhasználásuk.

               (14)

               Az érintett termékkel vagy hasonló termékkel kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (10)–(13) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         3.   DÖMPING

   3.1.   INDIA

   3.1.1.   ELŐZETES MEGJEGYZÉS

               (15)

               Az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdésében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy egy indiai exportáló gyártó nem tekinthető együttműködő félnek, ezért a vállalattal kapcsolatos megállapításokat a rendelkezésre álló tények alapján kellett megtenni az alaprendelet 18. cikkének megfelelően.

               (16)

               A szóban forgó vállalattal (Star Oxochem Pvt. Ltd) kapcsolatos ideiglenes megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően a vállalat további magyarázattal és pontosítással szolgált a vizsgálat korábbi szakaszában általa benyújtott adatokkal kapcsolatban. Ezenfelül a vállalat a Bizottság és a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselője előtti meghallgatását is kérte. A vállalat érvelése szerint tekintettel arra, hogy a kérdőívet megválaszolta, és a Bizottság szolgálatai látogatást tettek a vállalatnál, továbbá az általa nyújtott további magyarázatok és pontosítások fényében nem lenne helyénvaló őt olyan exportáló gyártóként kezelni, amely a vizsgálat során semmiféle együttműködést nem tanúsított.

               (17)

               A fentiek alapján és különösen a további magyarázatok és pontosítások ismeretében a Bizottság szolgálatai arra a következtetésre jutottak, hogy a vizsgálathoz az eredeti információ egy részét – nevezetesen az exportárakkal kapcsolatos adatokat – fel tudják használni, mivel azokat megbízhatónak találják. A fenti megfontolásokból következően ezért az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításokat csak részben lehet fenntartani, ezért az alaprendelet 18. cikke (1) és (3) bekezdésének megfelelően a vállalattal kapcsolatos megállapításokat részben a rendelkezésre álló tények, részben a vállalat exportárai alapján tették meg.

         3.1.2.   RENDES ÉRTÉK

               (18)

               Az indiai rendes érték kiszámításának módszerével kapcsolatban észrevételeket nem nyújtottak be. Ennek megfelelően az ideiglenes rendelet (15)–(18) preambulumbekezdésében foglalt, az együttműködő vállalatra vonatkozó megállapítások megerősítést nyernek.

               (19)

               A Star Oxochem tekintetében és a (16) és (17) preambulumbekezdés megállapításait figyelembe véve a rendes értéket az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése alapján a rendelkezésre álló tények alapján állapították meg. Ennek megfelelően az említett vállalat esetében megállapított rendes érték a másik együttműködő vállalat (Punjab Chemicals) belföldi eladásainak reprezentatív mennyisége alapján számolt súlyozott átlagon alapult.

         3.1.3.   EXPORTÁR

               (20)

               További észrevételek hiányában az exportárnak az ideiglenes rendelet (19) preambulumbekezdésében a Punjab Chemicals tekintetében történő meghatározása megerősítést nyer.

               (21)

               A (16) és (17) preambulumbekezdésben leírt következtetéseket figyelembe véve a Star Oxochem esetében érvényes exportár meghatározása az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdése szerint az első unióbeli független vevő által az érintett termékért ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján történik.

         3.1.4.   ÖSSZEHASONLÍTÁS

               (22)

               A rendes érték és az exportárak összehasonlításával kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (20)–(21) preambulumbekezdése az együttműködő gyártó (Punjab Chemicals) esetében megerősítést nyer.

               (23)

               A Star Oxochem esetében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazításokat hajtottak végre a Punjab Chemicals vállalatot érintő ellenőrzött kiigazítások alapján.

         3.1.5.   DÖMPINGKÜLÖNBÖZET

               (24)

               A Bizottság által az együttműködő gyártóra tett ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban nem érkeztek észrevételek. Ezért az ideiglenes rendelet (22) és (23) preambulumbekezdésében meghatározott dömpingkülönbözet megerősítést nyer.

               (25)

               A STAR Oxochem esetében a fenti megfontolások figyelembevételével a dömpingkülönbözet a vámfizetés nélkül, CIF uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezve 31,5 %.

               (26)

               Tekintettel az indiai vállalatok csekély mértékű (80 % alatti) együttműködésére, a Bizottság ideiglenesen úgy vélte, hogy az országos dömpingkülönbözet megállapítására a legmegfelelőbb mód az együttműködő fél legnagyobb dömpingügyletének alapul vétele. Ez az ügylet sem mennyiség, sem ár szempontjából nem minősül rendkívülinek, így reprezentatív mintának tekinthető, amely révén az együttműködő gyártó számára megállapított dömpingkülönbözettel kapcsolatban ésszerű és arányos eredményekre lehet jutni.

               (27)

               A fenti szempontok figyelembevételével az ideiglenes rendelet (24) és (25) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások megerősítést nyernek.

               (28)

               Ennek alapján a végleges dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve India esetében a következő:

                           Vállalat

                           Végleges dömpingkülönbözet

                           Punjab Chemicals and Crop Protection Limited

                           22,8 %

                           Star Oxochem Pvt. Ltd.

                           31,5 %

                           Minden más vállalat

                           43,6 %

         3.2.   KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG

   3.2.1.   PIACGAZDASÁGI ELBÁNÁS/EGYÉNI ELBÁNÁS

               (29)

               Az ideiglenes rendeletben foglaltak szerint kínai vállalatok egy csoportja piacgazdasági elbánást, illetve ennek hiányában egyéni elbánást, míg egy másik kínai vállalatcsoport kizárólag egyéni elbánást kért. A piacgazdasági elbánást elutasították (az ideiglenes rendelet (26)–(32) preambulumbekezdése); mindkét vállalatcsoportnak azonban ideiglenesen egyéni elbánást biztosítottak.

               (30)

               Az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban észrevételeket nem nyújtottak be, ezért az ideiglenes rendelet (26)–(32) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         3.2.2.   ANALÓG ORSZÁG

               (31)

               Az analóg ország ideiglenes kiválasztásával kapcsolatban nem érkeztek észrevételek. Ennek megfelelően az ideiglenes rendelet (33)–(34) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         3.2.3.   RENDES ÉRTÉK

               (32)

               Amint azt az ideiglenes rendelet kifejti, a Bizottság a nyers és a finomított oxálsavra vonatkozóan külön rendes értéket határozott meg. Míg a nyers oxálsav rendes értékét az India esetében megállapított rendes érték alapján határozták meg, az Indiában nem gyártott finomított oxálsav rendes értékét a nyers oxálsav indiai előállítási értéke alapján számították ki, és a kapott értéket – figyelemmel a gyártás többletköltségére – 12 %-kal, valamint az értékesítési, általános és adminisztratív költségekkel (SGA-költségekkel) és a nyereséggel növeltek.

               (33)

               Mindkét kínai együttműködő gyártó kifogásolta a gyártási többletköltségek alapján történő 12 %-os növelést, és azt állították, hogy ezeket a többletköltségeket a Bizottság soha nem ellenőrizte, kiszámításuk módszeréről az ideiglenes nyilvánosságra hozatal során nem tájékoztatták őket, és csupán egyszerű közelítő becslésnek tűnnek. Az exportáló gyártók egyike azt állította, hogy becslése szerint a gyártási többletköltség csak 5 %-ot tesz ki, bár állítását nem támasztotta alá bizonyítékkal.

               (34)

               Hangsúlyozni kell, hogy a növelés az együttműködő kínai exportáló gyártók által nyújtott információk alapján került kiszámításra. Először is meg kell említeni, hogy ugyanaz a vállalat, amelynek jelenlegi állítása szerint a gyártási többletköltségek csak 5 %-ot tesznek ki, a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás igénylésére vonatkozó formanyomtatványában eredetileg 10–15 %-os többletköltségre hivatkozott. Másodszor, a vállalatok üzemeiben tett ellenőrző látogatások során mindkét együttműködő gyártó megerősítette, hogy a finomított oxálsav gyártási többletköltsége a nyers oxálsavhoz képest 10–12 %-os. Harmadszor, a gyártási többletköltség 10–12 %-os szintjét az uniós gazdasági ágazat számításai is alátámasztották. Az együttműködő gyártók által benyújtott információk figyelembevételével a 12 %-os növelést helyénvalónak találták.

               (35)

               Ezért, mivel nem állnak rendelkezésre megalapozott információk vagy bizonyítékok, amelyek indokolnák az alacsonyabb szintű növelést, az ideiglenes rendelet (35)–(37) preambulumbekezdésében leírt következtetések megerősítést nyernek.

         3.2.4.   EXPORTÁR

               (36)

               A Bizottság mindkét kínai exportáló gyártót egyéni elbánásban részesítette; így exportáraikat az első unióbeli független vevő által ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján határozta meg az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően.

               (37)

               Az exportárra vonatkozó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (38) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         3.2.5.   ÖSSZEHASONLÍTÁS

               (38)

               Az egyik együttműködő gyártó azt állította, hogy a vele kapcsolatban álló kereskedő SGA-költségeit és a jutalékokat nem szabad a 2. cikk (10) bekezdése i) pontjának megfelelően kiigazításként az exportárból levonni. A gyártó állítása szerint a kapcsolatban álló kereskedő közvetlen eladási költségeit már korábban levonták az exportárból, amikor a rendes árral azonos alapon történő összehasonlítás érdekében az exportárat gyártelepi (ex-works) szintre korrigálták.

               (39)

               A gyártó érvelése szerint a vele kapcsolatban álló kereskedő a 100 %-os tulajdonában lévő leányvállalat, amely a csoporton belüli exportnyereség-felosztási stratégia értelmében nem számít fel jutalékot. Továbbá a vállalat szerint a fennmaradó SGA-költségek a vállalat működésének együttes költségeit jelentik, és nem állnak közvetlen kapcsolatban az értékesítéssel, ezért nem kell őket az exportárból levonni.

               (40)

               Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontjában tett megállapítások szerint a jutalék magában foglalja a kereskedő által kapott árrést, ha a kereskedő hasonló feladatokat lát el, mint a jutalék alapján dolgozó ügynök. Így lényegtelen, hogy jutalékfizetésre egyáltalán került-e sor vagy nem. A lényeges kérdés az, hogy vajon a kereskedő az árut haszonkulccsal adta-e el, és hogy a kereskedő szerepe az ügynökökére hasonlít-e.

               (41)

               A kereskedő vállalat ellenőrzése előtt és alatt gyűjtött bizonyítékok azt mutatják, hogy a vizsgálati időszak alatt a kereskedő egy uniós vevő számára értékesített a kapcsolatban álló gyártó által előállított oxálsavat. A gyártó ugyanakkor közvetlenül is exportált oxálsavat az említett uniós vevőnek. A kapcsolatban álló kereskedő tehát más alkalmazottakkal, más irodában, egy másik városban még egyszer elvégezte a gyártó által elvégzett munkát, ezzel saját költsége keletkezett, ami megjelent az exportárban is.

               (42)

               Az aktákban szereplő bizonyítékokból az is egyértelműen kiderül, hogy a kereskedő az exportált árut a kapcsolatban álló exportáló gyártótól szerezte be, majd a végső független vevővel lefolytatott ártárgyalásokat követően saját hasznát rátéve saját neve alatt újraértékesítette.

               (43)

               A kereskedő vállalat ügynöki tevékenységével kapcsolatban szintén sikerült bizonyítékot gyűjteni. A bizonyíték először is azt mutatja, hogy a gyártó az érintett termékből jelentős mennyiséget értékesített az Unióban mind közvetlenül, mind a kapcsolatban álló kereskedőjén keresztül megvalósított export formájában. A kapcsolatban álló kereskedőn keresztül csupán az unióbeli eladások egyharmadát bonyolították. A kereskedő emellett más, nem kapcsolódó gyártóktól származó oxálsavat is újraértékesített. Az aktákban szereplő bizonyítékok azt mutatják, hogy a kereskedő oxálsav-vásárlásainak több mint fele nem kapcsolódó gyártótól származott, és csupán a beszerzések kevesebb mint fele származott kapcsolódó gyártótól.

               (44)

               A kereskedő ezért az exportáló gyártóval fennálló kapcsolat ellenére sem tekinthető a termelő exportőr belső exportértékesítési részlegének.

               (45)

               A benyújtott és ellenőrzött bizonyítékok alapján az is egyértelmű, hogy a kereskedő a kapcsolódó exportáló gyártótól kapott áruért csak akkor fizet, ha az uniós vevő őt kifizette. A pénzügyi kockázat így nem a kereskedőt, hanem a gyártót terhelte.

               (46)

               A Bizottság ezért úgy véli, hogy e kereskedő szerepe egy jutalékos alapon dolgozó ügynökére hasonlít. Ennek megfelelően el kell utasítani azt az állítást, amely szerint nem kell a jutalék alapján kiigazítást végezni a 2. cikk (10) bekezdése i) pontjának megfelelően.

               (47)

               Azt az állítást sem lehet elfogadni, amely szerint az SGA-költségeket nem kell figyelembe venni, mivel azok nem foglalnak magukban közvetlen eladási költségeket. Az ilyen általános költségek hatással vannak a vállalat költségszerkezetére, így befolyásolják az exportárakat is. Ezért az említett költségek egy részét levonták az exportárból, ezzel lehetővé téve a rendes ár és az exportár gyártelepi (ex-works) paritáson történő tisztességes összehasonlítását. Ezt az állítást el kell utasítani.

               (48)

               A jutalék meghatározása egy nem kapcsolódó uniós importőr haszonkulcsa alapján, nem pedig a kereskedő tényleges – jelentősen magasabb – haszonkulcsa alapján történt. Ez a módszer alkalmasabbnak bizonyult, mivel a tényleges haszonkulcs máskülönben a belső transzferárakon alapult volna, ami nem tükrözte volna a tényleges piaci feltételeket.

               (49)

               A rendes érték és az exportár összehasonlításával kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (39)–(44) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         3.2.6.   DÖMPINGKÜLÖNBÖZETEK

               (50)

               Az exportáló gyártók egy csoportja azt állította, hogy az egyéni dömpingkülönbözetet a nyers és finomított oxálsavak esetében külön kell megállapítani. Érvelésük szerint, bár a dömpingkülönbözeteket az érintett termék esetében a rendes értékek súlyozott átlagának az exportár súlyozott átlagával történő összehasonlítása alapján típusonként állapították meg, mégis közös dömpingkülönbözetet állapítottak meg mindkét típusú oxálsavra vonatkozóan. Azt állították, hogy helyénvalóbb lenne minden egyes oxálsavtípusra külön dömpingkülönbözetet megállapítani, mivel a csoport két termelő vállalatból áll, amelyek egyike finomított, míg a másik nyers oxálsavat gyárt.

               (51)

               A nyers oxálsav finomított oxálsavval helyettesíthető. Mindkét típusú oxálsav egyazon KN-kód alá tartozik, és nehezen lehet megkülönböztetni őket egymástól. Az oxálsav tisztasága egyforma, különbség csupán a hátramaradó hulladéktermékben jelenlévő egyéb anyagok szintjében van. Mivel mindkettő az érintett termék meghatározása alá tartozik, a szokásos gyakorlatnak megfelelően egy dömpingkülönbözetet állapítottak meg. Tekintettel a két típus közötti jelentős árkülönbözetre és a két terméktípus nehéz megkülönböztethetőségére, a finomított és nyers oxálsavra megállapított egyéni dömpingkülönbözet megnövelné a szabályok kijátszásának valószínűségét. A finomított és nyers oxálsavra egyéni dömpingkülönbözet megállapítását javasoló állítást el kell utasítani; az ideiglenes rendelet (45) és (46) preambulumbekezdésében megállapított dömpingkülönbözetek megerősítést nyernek.

               (52)

               Végül ugyanez az exportáló gyártó csoport megkérdőjelezte a Kínában működő két exportáló gyártó csoport esetében megállapított eltérő dömpingkülönbözeteket, és a számítás módjának, valamint a finomított és nyers oxálsav besorolásának pontosítását kérte, tekintettel a két exportőr csoport esetében megállapított eltérő dömpingkülönbözetre.

               (53)

               A kínai exportáló gyártók mindkét csoportja esetében ugyanazt a módszert alkalmazták, és az érintett termék exportárának súlyozott átlaga a finomított és nyers oxálsav árára egyaránt kiterjed. A dömpingkülönbözetekben tapasztalt eltérésre a magyarázat egyszerűen a két terméktípus exportjának relatív súlyában rejlik, figyelembe véve, hogy a finomított oxálsavat rendszerint a nyers változatnál magasabb áron értékesítik.

               (54)

               A vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözet a következő:

                           Vállalat

                           Végleges dömpingkülönbözet

                           Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd. és Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.

                           37,7 %

                           Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd.

                           14,6 %

               (55)

               A dömpingkülönbözettel kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (47)–(48) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

               (56)

               Ennek alapján a dömpingkülönbözet országos szintje véglegesen a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár 52,2 %-a; ezzel az ideiglenes rendelet (49) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         4.   KÁR

   4.1.   AZ UNIÓS GYÁRTÁS ÉS AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT

               (57)

               Egy exportáló gyártó arra hivatkozott, hogy az ideiglenes rendelet (50) és (51) preambulumbekezdésének az uniós gazdasági ágazatot alkotó két unióbeli gyártóra (a panaszosra és egy második, együtt nem működő gyártóra) történő hivatkozása a makrogazdasági mutatók tekintetében nem tükrözte megfelelő módon a helyzetet. Azzal is érvelt, hogy az együtt nem működő gyártóra vonatkozó adatokat és az oxálsav gyártását beszüntető harmadik uniós gyártótól származó adatokat figyelmen kívül kellene hagyni, és nem kellene bizonyos makrogazdasági mutatók esetében figyelembe venni (lásd az ideiglenes rendelet (72), (74) és (78) preambulumbekezdését). Először is megerősítést nyer, hogy az ideiglenes rendelet (50)–(51) preambulumbekezdésében foglaltakkal szemben a figyelembe vett időszakban valójában három unióbeli gyártó állította elő az érintett terméket; e gyártók az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot alkotják, és így az uniós termelés 100 %-át képviselik. Másodsorban el kell utasítani azt az állítást, amely az együtt nem működő gyártóra és a 2008-ban működését befejező harmadik uniós gyártóra vonatkozó számadatok figyelmen kívül hagyását javasolja, mivel a figyelembe vett időszakra vonatkozó összes ismert számadatot indokolt bevonni a kárelemzésbe annak érdekében, hogy az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésében előírtak szerint az uniós ágazat gazdasági helyzete a lehető legpontosabban ábrázolható legyen.

               (58)

               Ugyanez az exportáló gyártó azzal is érvelt, a vizsgálat során nem tárták fel megfelelő módon annak okát, hogy a harmadik gyártó miért szüntette be a hasonló termék gyártását. Ezt a kérdést azonban a vizsgálat érintette, és a vállalat egyszerűen arra a tényre hivatkozott, hogy „belső okok” miatt hagyta abba a hasonló termék gyártását, és nem adott további magyarázatot. Ezzel a magyarázattal az egyik exportáló gyártó is egyetértett, és azt állította, hogy a gyártás befejezéséről szóló döntés nem a kínai exportáló gyártók állítólagos dömpingjére vezethető vissza, ami viszont ellentmond a panaszos által a panasz nyilvános aktájában rendelkezésre bocsátott információknak, amelyben a panaszos állítása szerint „[a vállalat] a kínai és indiai agresszív dömping miatt szüntette be a gyártást és zárta be a gyárat”. Az exportáló gyártó ugyanakkor a szóban forgó harmadik unióbeli gyártóval kapcsolatos állítólagos gyártási számadatokkal kapcsolatban egyéb információt nem bocsátott rendelkezésre. Ez a felvetés így nem cáfolja azt a tényt, hogy a harmadik unióbeli gyártóval kapcsolatos adatokat fel lehetett használni a vizsgálat során.

               (59)

               Egy másik exportáló gyártó érvelése szerint az eljárás megindításakor az alsó küszöbértéket nem megfelelő módon hozták nyilvánosságra, és az valójában nem is teljesült. Az ideiglenes rendelet (2) preambulumbekezdésében említettek szerint a panaszos a teljes uniós oxálsavtermelés több mint 25 %-át képviseli; a vizsgálat megindítása előtt más gyártó nem állt elő eltérő véleménnyel. Az eljárás megindításakor a nyilvános akta részeként rendelkezésre bocsátottak egy tájékoztatót, amely összefoglalta a vizsgálat eredményeit. Emellett az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése alapján folytatott kárelemzés az uniós gazdasági ágazat jelentős részét lefedte.

               (60)

               Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (50) és (51) preambulumbekezdése megerősítést nyer feltéve, hogy sor kerül az (57) preambulumbekezdésben említett pontosítására.

         4.2.   AZ ÉRINTETT UNIÓS PIAC MEGHATÁROZÁSA

               (61)

               Az exportáló gyártó arra hivatkozott, hogy az egyes kármutatók meghatározása során az oxálsav kötött felhasználása nem vehető figyelembe, és ugyanazt a következetes megközelítést kell alkalmazni minden egyes kármutató esetében. A kötött és szabad piacok közötti különbségtételt ugyanakkor az ideiglenes rendelet (52), (53) és (55) preambulumbekezdése az alaprendelettel összhangban kifejtette, az elemzés pedig főként a szabad piacra koncentrált, noha az (55) preambulumbekezdésben jelzett módon egyes kármutatók meghatározása során a szabad és kötött piacokon történő felhasználást is figyelembe vette. Az egyes kármutatókat valójában kizárólag a hasonló termék szabadpiaci felhasználásának tekintetében lehet megvizsgálni, mivel a kötött eladások jellege miatt az ilyen mutatókat torzíthatja az eladó és vevő között fennálló kapcsolat. Ezért ezt az állítást el kell utasítani.

               (62)

               Az érintett uniós piac meghatározására vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (52)–(55) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         4.3.   UNIÓS FOGYASZTÁS

               (63)

               Az uniós fogyasztásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (56)–(58) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         5.   AZ ÉRINTETT ORSZÁGOKBÓL ÉRKEZŐ BEHOZATAL

   5.1.   AZ ÉRINTETT BEHOZATAL HATÁSAINAK ÖSSZESÍTETT ÉRTÉKELÉSE

               (64)

               Az érintett behozatal hatásainak összesített értékelésére vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (59)–(62) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         5.2.   AZ ÉRINTETT ORSZÁGOKBÓL ÉRKEZŐ DÖMPINGELT BEHOZATAL VOLUMENE ÉS PIACI RÉSZESEDÉSE

               (65)

               Az érintett országokból érkező behozatal mennyiségére és piaci részesedésére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (63) és (64) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         5.3.   A DÖMPINGELT BEHOZATAL ÁRA ÉS AZ ÁRALÁKÍNÁLÁS

               (66)

               Amint azt az ideiglenes rendelet (144) preambulumbekezdése említi, a kárkülönbözet kiszámításakor az együttműködő kínai és indiai exportáló gyártók átlagos importárát a behozatali költségekre és a vámokra figyelemmel megfelelően kiigazították. Az egyik exportáló gyártó állítása szerint azonban a Bizottság a kárkülönbözet kiszámításakor nem vette teljes mértékben figyelembe a rendes vámnak megfelelő 6,5 %-os kiigazítást. Az állítást jogosnak találták, és a kárkülönbözetre vonatkozó számításokat mind az említett exportáló gyártó, mind a többi együttműködő exportáló gyártó esetében ennek megfelelően módosították. Ez azonban nem volt hatással a javasolt végleges intézkedésekre, amint azt a (87) preambulumbekezdés is mutatja.

               (67)

               A dömpingelt behozatal árára és az áralákínálásra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (65)–(68) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         6.   AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT GAZDASÁGI HELYZETE

               (68)

               Az (57) preambulumbekezdésben említettek szerint egy exportáló gyártó azzal érvelt, hogy az oxálsav gyártását 2008-ban befejező unióbeli gyártóra vonatkozó számadatokat bizonyos makrogazdasági mutatók esetében nem kellett volna figyelembe venni (lásd az ideiglenes rendelet (72), (74) és (78) preambulumbekezdését). Valójában azonban a hasonló terméket három unióbeli gyártó is előállította, akik az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az uniós ágazatot alkotják, és a teljes figyelembe vett időszak alatt az uniós gyártás 100 %-át képviselték, még ha a vizsgálati időszak előtt az egyik gyártó le is állította az oxálsav gyártását. A 2008-ban működését befejező harmadik unióbeli gyártóra vonatkozó számadatok figyelmen kívül hagyását javasoló állítást el kell utasítani, mivel az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének meghatározása céljából indokolt figyelembe venni a figyelembe vett időszakra vonatkozó összes gyártási számadatot.

               (69)

               Ugyanez az exportáló gyártó azzal is érvelt, hogy a (66) preambulumbekezdésben említett állítólagos tévedésen túlmenően az ideiglenes rendelet 6. táblázatában a munkavállalók összlétszámával, az éves bérek összegével, valamint a munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltséggel kapcsolatos számadatok nincsenek összhangban egymással. Az exportáló gyártó ugyanakkor nem a helyes számadatra hivatkozott, amikor azt állította, hogy az átlagos bérnövekedés 21 %-os volt, míg a helyes adat valójában 19 %.

               (70)

               A gazdasági válságra tekintettel az ideiglenes rendelet (95)–(97) preambulumbekezdése egyértelműen azt mutatja, hogy a fogyasztás csökkenésének ellenére az érintett országokból származó import piaci részesedése tovább növekedett, és e behozatalok negatívan befolyásolták a különböző kármutatókat, így az értékesítési volument, a foglalkoztatást, a termelési kapacitást és a piaci részesedést.

               (71)

               Az ideiglenes rendelet (69)–(94) preambulumbekezdésére vonatkozó észrevételek hiányában ezek a preambulumbekezdések megerősítést nyernek.

         7.   A KÁRRA VONATKOZÓ KÖVETKEZTETÉSEK

               (72)

               Az egyik exportáló gyártó érvelése szerint az ideiglenes megállapításokkal ellentétben az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár. Állítása szerint összességében az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos kedvezőtlen tendenciák okai a 2008-as gazdasági válság hatásaiban és a gyártást 2008-ban befejező harmadik unióbeli gyártóval kapcsolatos adatok téves figyelembevételében gyökereznek, amelyek hozzájárultak a kárhelyzet téves ábrázolásához. A fent említettek szerint ugyanakkor a harmadik gyártó adatainak figyelembevétele helyesnek tekinthető, az érintett országok piaci részesedése pedig a válság ellenére tovább növekedett.

               (73)

               Ezért megerősítést nyer az ideiglenes rendelet (94)–(98) preambulumbekezdése, amely szerint az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.

         8.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

               (74)

               Az egyik exportáló gyártó állítása szerint a gyártást 2008-ban beszüntető harmadik unióbeli gyártóval kapcsolatos adatok figyelembevétele torzította az okozati összefüggés elemzésével kapcsolatos ideiglenes következtetéseket; az elemzésnek kizárólag a jelenlegi gyártók adatain kellene alapulnia. Akárcsak a fent ismertetett kárelemzés esetében, itt is megállapítást nyert, hogy éppen ellenkezőleg, a harmadik gyártó adatainak mellőzése torzítaná a hasonló termékkel kapcsolatos következtetéseket. Az (57) preambulumbekezdésben említettek szerint ugyanakkor az e vállalatra vonatkozó megfelelő adatokat az uniós gazdasági ágazat helyzetének elemzésébe is bele kell foglalni; ezért ezt az állítást el kell utasítani.

               (75)

               Az egyik exportáló gyártó érvelése szerint a dömpingelt import volumene az uniós gazdasági ágazat nyereségességével egy időben növekedett, ezért a keletkezett kár fő oka nem lehetett a dömpingelt import. A nyereségesség kismértékű javulása ugyanakkor nem cáfolja azt a következtetést, hogy az általános nyereségesség igen alacsony szinten maradt, és nem érte el a szokásos 8 %-os szintet. Továbbá annak ellenére, hogy a fogyasztás 2008-ban és a vizsgálati időszak során jelentősen megnövekedett, az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak során 9 %-ot veszített piaci részesedéséből a kínai behozatal miatt.

               (76)

               Egy másik exportáló gyártó érvelése szerint a rendelkezésre álló adatok alapján az uniós gazdasági ágazat a vizsgálati időszak során az elérendő 8 %-os nyereségszinthez közeli nyereséget ért el. Mivel a nyereséggel kapcsolatos adatok kizárólag egyetlen unióbeli gyártóra vonatkoznak, a nyereségesség pontos szintjét nem lehet közzétenni. Amint arra az ideiglenes rendelet (88) preambulumbekezdése is rámutat, a panaszos, miután 2009-ben veszteséget könyvelhetett el, a vizsgálati időszakban kisebb nyereségre tett szert. Valójában azonban nem voltak helyesek azok a feltételezések, amelyek alapján az exportáló gyártó arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgálati időszakban elért nyereség megközelítette az elérendő nyereségszintet, mivel e feltételezések nem vették figyelembe a panaszosra vonatkozó, bizalmas jellegük miatt közzé nem tehető megfelelő pénzügyi és gyártási adatokat. A panaszos nyereségszintjét többek között helyszíni ellenőrzés keretében alaposan megvizsgálták, és ennek alapján megállapítást nyert, hogy helytelenek azok az állítások, melyek szerint a vizsgálati időszak során elért nyereség nagymértékben megközelítette volna az elérendő nyereségszintet.

               (77)

               Az okozati összefüggésre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (99)–(122) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         9.   AZ UNIÓS ÉRDEK

               (78)

               Két importőr úgy érvelt, hogy az intézkedések oxálsavhiányhoz vezethetnek az Európai Unióban. Állításuk szerint az uniós gazdasági ágazat a feltételezések szerint nem képes fedezni az oxálsavra irányuló uniós keresletet.

               (79)

               A vizsgálat során kiderült, hogy a vizsgálati időszak során a panaszos rendelkezett szabad kapacitással. Továbbá a panaszos úgy nyilatkozott, hogy jelenleg növeli termelését, még ha a kapacitáskihasználás növelése időbe is telik, mivel az érintett termék előállítása kémiai reakciókon alapul. Az uniós fogyasztási adatok és a teljes uniós kapacitás alapján ugyanakkor megállapítható, hogy amint a panaszos képes lesz elérni teljes kapacitását, a nyers oxálsavra irányuló teljes uniós keresletet ki fogja tudni elégíteni. A finomított oxálsav tekintetében hangsúlyozni kell, hogy olyan termékek gyártásához használják, amelyeket ezt követően exportálnak; így a felhasználók aktív feldolgozásra irányuló megállapodás keretében járhatnak el. Továbbá a javaslat szerint a finomított oxálsav fő kínai exportőrére a legalacsonyabb vámtétel vonatkozik majd (14,6 %).

               (80)

               Emellett a panaszos azzal is érvelt, hogy a (nyers) oxálsav globális piacát a kínai gyártók uralják, akik megszabják a szóban forgó termék árát. Jelenleg a kínai gyártókat sokkal inkább leköti saját belső piacuk, ezért nem lehet kizárni annak lehetőségét sem, hogy intézkedések hiányában és a nyers oxálsav egyetlen fennmaradt uniós gyártójának valószínű megszűnésével az unióbeli felhasználók ellátási nehézségekkel szembesülnének, ami várhatóan krónikus áruhiányt és oligopolisztikus árakat vonna maga után.

               (81)

               Az előző vállalat működési területétől eltérő downstream piaci szegmensben tevékeny másik importőr/felhasználó azt állította, hogy az ideiglenes intézkedés negatív hatással volt a saját termékeinek – amelyeknek egyik fő nyersanyaga az oxálsav – nyereségességére, további részleteket ugyanakkor nem közölt. A vállalatot meghívták egy meghallgatásra, amelyen álláspontját kifejtheti és állításairól bizonyítékokkal szolgálhat, a meghívásra azonban nem érkezett válasz. Az állításokat ezért nem lehetett ellenőrizni.

               (82)

               Az uniós érdekre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (123)–(139) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         10.   VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

   10.1.   A KÁR MEGSZÜNTETÉSÉHEZ SZÜKSÉGES SZINT

               (83)

               A (66) preambulumbekezdésben említettek szerint az egyik exportáló gyártó azt állította, hogy a Bizottság a kárkülönbözet kiszámításakor nem vette figyelembe a rendes vámnak megfelelő 6,5 %-os kiigazítást. Megállapítást nyert, hogy ez az állítás részben helyes, mivel bizonyos importtermékek esetében, amelyeket egy uniós vevőnek vámkezelést követően szállítottak, a vám mértékét alulbecsülték. Ezért a kárkülönbözetek ennek megfelelően kiigazításra kerültek; ez ugyanakkor nem volt jelentős hatással a javasolt végleges intézkedésekre (lásd a (87) preambulumbekezdést).

               (84)

               A Star Oxochemmel kapcsolatban levont következtetések figyelembevételével ezen exportáló gyártó esetében is kárkülönbözetet állapítottak meg; ennek alapjául az ideiglenes rendelet (142)–(144) preambulumbekezdésében meghatározott számítási módszer szolgált.

               (85)

               A kár megszüntetéséhez szükséges szintre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (145)–(148) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         10.2.   A VÁMOK FORMÁJA ÉS SZINTJE

               (86)

               A fentiek alapján és az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének megfelelően végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a megállapított dömpingkülönbözetek szintjén, mivel a kárkülönbözetek valamennyi érintett exportáló gyártó esetében magasabbnak bizonyultak a dömpingkülönbözeteknél.

               (87)

               A fentiek alapján a megállapított dömping- és kárkülönbözetek a következők:

                           Vállalat/csoport neve

                           Kár-különböz-et (%)

                           Dömping-különbözet (%)

                           Ideiglenes vám (%)

                           Javasolt vám (%)

                           India

                           Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)

                           38,9

                           22,8

                           22,8

                           22,8

                           Star Oxochem Pvt. Ltd.

                           32,3

                           31,5

                           43,6

                           31,5

                           Minden más vállalat

                           47,9

                           43,6

                           43,6

                           43,6

                           Kína

                           Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd. és Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.

                           53,3

                           37,7

                           37,7

                           37,7

                           Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd.

                           18,7

                           14,6

                           14,6

                           14,6

                           Minden más vállalat

                           63,5

                           52,2

                           52,2

                           52,2

               (88)

               Az e rendeletben meghatározott, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket a vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) kizárólag az Indiából és Kínából származó, külön említett jogi személyek (vállalatok) által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. E vámtételek nem vonatkoznak az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem említett vállalatok – beleértve a névvel és címmel felsorolt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat – által előállított importált termékekre; ezekre a termékekre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételek alkalmazandók.

               (89)

               A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell benyújtani (3), és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendelet az egyéni vámtételek előnyeiből részesülő vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosulni fog.

               (90)

               Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából és Indiából származó oxálsav behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetését kívánta javasolni. A nyilvánosságra hozatalt követően a felek lehetőséget kaptak arra is, hogy adott határidőn belül ismertessék álláspontjukat.

               (91)

               Az érdekelt felek észrevételeit a Bizottság megfelelően mérlegelte. Egyik észrevétel sem változtatta meg a vizsgálat eredményeit.

               (92)

               A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a fennmaradó vámszintet nem csupán az együtt nem működő exportáló gyártókra kell alkalmazni, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba. Az utóbbi vállalatok ugyanakkor – amennyiben megfelelnek az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdésének második albekezdésében említett követelményeknek – helyzetük egyéni elbírálása érdekében kérelmet nyújthatnak be az említett cikk szerinti felülvizsgálatra.

         10.3.   AZ IDEIGLENES DÖMPINGELLENES VÁMOK VÉGLEGES BESZEDÉSE

               (93)

               Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözetek nagyságára és az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékére, szükségesnek tekinthető, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket a kivetett végleges vámok összegének mértékéig véglegesen beszedjék. Amennyiben a végleges vámok alacsonyabbak, mint az ideiglenes vámok, az ideiglenesen biztosított összegnek a végleges dömpingellenes vámokat meghaladó részét el kell engedni.

         11.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

               (94)

               Egy indiai exportáló gyártó és két kínai exportáló gyártó árra vonatkozó kötelezettségvállalást tett az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően.

               (95)

               Az érintett termék ára nagymértékben ingadozott az utóbbi években, ezért e termék esetében nem lehet kötelezettséget vállalni rögzített árra. Ezért az indiai exportáló gyártó egy indexálási záradék bevezetését javasolta, azonban nem határozta meg a megfelelő minimum importárat (MIP). Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy nem lehetett megállapítani közvetlen összefüggést a termék és a fő nyersanyag árának ingadozása között, ezért az indexálás nem tekinthető megfelelő eszköznek. Emellett a vállalat által a vizsgálat során tanúsított együttműködés szintje és az adatok pontossága sem volt optimális. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy az említett cég kötelezettségvállalását nem lehetne megfelelő hatékonysággal ellenőrizni.

               (96)

               Ezenkívül a vizsgálat a kínai exportáló gyártókat illetően arra vetett fényt, hogy az érintett terméknek több fajtája létezik, amelyek nehezen megkülönböztethetők és amelyek ára nagymértékben eltér. A kínai exportáló gyártók egyike által valamennyi terméktípusra vonatkozóan felajánlott minimum importár ezért nem lenne alkalmas arra, hogy kiküszöbölje a dömping káros hatását. Ezenkívül mindkét érintett kínai exportáló gyártó különböző fajtájú egyéb vegyi termékeket is gyárt, és ezeket a termékeket kapcsolatban álló kereskedőkön keresztül adott esetben közös uniós vevők részére értékesíti. Ez a keresztkompenzáció komoly veszélyét rejti magában, és rendkívül megnehezítené a kötelezettségvállalás teljesítésének hatékony ellenőrzését. A másik kínai exportáló gyártó által javasolt különböző minimum exportárak szintén kivitelezhetetlenné tennék az ellenőrzést az egyes terméktípusok nehezen megkülönböztethető jellege miatt. A fentiek alapján megállapítást nyert, hogy a kötelezettségvállalásokra tett javaslatokat nem lehet elfogadni,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   A jelenleg az ex 2917 11 00 KN-kód (TARIC-kód: 2917110091) alá besorolt, Indiából és a Kínai Népköztársaságból származó, mind dihidrát (CUS-szám: 0028635-1, CAS-szám: 6153-56-6), mind anhidrid (CUS-szám: 0021238-4, CAS-szám: 144-62-7) formában, akár vizes oldatban, akár nem abban előforduló oxálsav behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

               Ország

               Vállalat

               Dömpingellenes vámtétel %

               TARIC-kiegészítő kód

               India

               Punjab Chemicals and Crop Protection Limited

               22,8

               B230

               Star Oxochem Pvt. Ltd.

               31,5

               B270

               Minden más vállalat

               43,6

               B999

               Kína

               Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.

               37,7

               B231

               Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd.

               14,6

               B232

               Minden más vállalat

               52,2

               B999

         (3)   Az e cikk (2) bekezdésében említett vállalatok számára megállapított egyéni vámtételek alkalmazásának feltétele a mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy a minden más vállalatra érvényes vámot kell alkalmazni.
   (4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
   2. cikk
   Az 1043/2011/EU bizottsági rendelet alapján ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni. A biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámokat meghaladó részét el kell engedni.
   3. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2012. április 12-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         N. WAMMEN

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  HL L 275., 2011.10.20., 1. o.

      (3)

               Európai Bizottság

               Directorate-General for Trade

               Directorate H, Office: N105 04/092

               1049 Brussels

               BELGIUM

      MELLÉKLET
      Az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében említett érvényes kereskedelmi számlának tartalmaznia kell a vállalat egy tisztségviselője által aláírt nyilatkozatot a következő formában:

                  1.

                  A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása.

                  2.

                  Nyilatkozat:
                  „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített oxálsavat [mennyiség] a(z) [vállalat neve és székhelye] (TARIC-kiegészítő kód) állította elő [érintett ország]-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.”

            Dátum és aláírás