title: A Bizottság (EU) 2019/297 végrehajtási rendelete (2019. február 20.) a Kínai Népköztársaságból származó puhított bőr behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

text:
                  21.2.2019

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 50/5

         A BIZOTTSÁG (EU) 2019/297 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2019. február 20.)
         a Kínai Népköztársaságból származó puhított bőr behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
         mivel:
         1.   AZ ELJÁRÁS

         1.1.   Hatályban levő intézkedések

                     (1)

                     Dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) követően a Tanács az 1338/2006/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy érintett ország) származó puhított bőr behozatalára. Az intézkedés formája egy 58,9 %-os ad valorem vám volt.

                     (2)

                     A hatályvesztési felülvizsgálatot követően (a továbbiakban: korábbi hatályvesztési felülvizsgálat) a Tanács úgy határozott, hogy az 1153/2012/EU végrehajtási rendelettel (3) fenntartja a hatályban lévő dömpingellenes vámokat.

               1.2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

                     (3)

                     A hatályban lévő dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (4) közzétételét követően a hatályban lévő intézkedésekkel kapcsolatban hatályvesztési felülvizsgálat megindítása iránti kérelem érkezett a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján.

                     (4)

                     A kérelmet az Egyesült Királyságbeli Bőripari Szövetség (UK Leather Federation, a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be olyan gyártók nevében, amelyek termelése a puhított bőr teljes uniós termelésének több mint 25 %-át teszi ki, azon az alapon, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódását és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását eredményezné.

               1.3.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

                     (5)

                     Miután megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság egy, az Európai Unió Hivatalos Lapjában2017. december 6-án közzétett értesítés (5) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) útján bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.

               1.4.   Érdekelt felek

                     (6)

                     A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az ismert uniós gyártókat, az érintett országban működő exportáló gyártókat, a független importőröket, az ismert érintett uniós felhasználókat, valamint az érintett ország képviselőit. A kérelmező által képviselt gyártókon kívül a puhított bőrnek nincs más ismert uniós gyártója.

               1.5.   Mintavétel

                     (7)

                     Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy a független uniós importőrök és a kínai exportáló gyártók esetében elképzelhető, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt fog alkalmazni.

                     (8)

                     mivel a két meglévő uniós gyártó az uniós termelés 100 %-át képviselte, nem terveztek mintavételt az uniós gyártók körében.

               1.5.1.   Mintavétel a független importőrök körében

                     (9)

                     A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte az összes független importőrt, hogy vegyenek részt a vizsgálatban. A szóban forgó feleket a Bizottság felkérte, hogy jelentkezzenek, és egyúttal bocsássák a rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítés II. mellékletében kért információkat.

                     (10)

                     Két független importőr jelentkezett. Ez a két vállalat azonban a korábbi hatályvesztési felülvizsgálat, vagyis 2012 óta nem importálta az érintett terméket.

               1.5.2.   Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

                     (11)

                     A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a Kínában működő ismert exportőröket vagy gyártókat, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. A Bizottság ezenfelül felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy amennyiben még vannak olyan további exportőrök vagy gyártók, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, nevezze meg azokat, és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot. A képviselet nem válaszolt a kérésre. A Bizottság ezért csak a kérelmező által a hatályvesztési felülvizsgálat indítása iránti kérelemben megjelölt exportáló gyártókkal vette fel a kapcsolatot.

                     (12)

                     A kínai exportáló gyártók azonban nem nyújtották be a kért információkat, és nem működtek együtt a vizsgálatban.

               1.6.   Kérdőívek és ellenőrző látogatások

                     (13)

                     A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy meghatározza a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint az uniós érdeket.

                     (14)

                     A Bizottság kérdőíveket küldött a kérelmező által képviselt két uniós gyártónak. A kérdőívre mindkét uniós gyártó válaszolt.

                     (15)

                     Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor:

                           uniós gyártók:

                                 —

                                 Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Egyesült Királyság

                                 —

                                 Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Torinó, Olaszország

               1.7.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

                     (16)

                     A dömpingre és a kárra vonatkozó felülvizsgálati időszak 2016. október 1. és 2017. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2014. január 1. és a felülvizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

               2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

                     (17)

                     Az érintett termék a Kínából származó, jelenleg a 4114 10 10 és a 4114 10 90 KN-kódok alá tartozó puhított bőr, illetve samoa kombinációval kikészített bőr, kiszabva is, beleértve a crust puhított bőrt és a crust samoa kombinációval kikészített bőrt (a továbbiakban: érintett termék). Elsősorban tisztításra és fényezésre használják.

                     (18)

                     A vizsgálat megerősítette, hogy az eredeti vizsgálathoz hasonlóan az érintett termék és az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint alapvető felhasználási területei továbbra is megegyeznek, így az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek minősülnek.

               3.   DÖMPING

                     (19)

                     Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a kínai exportáló gyártók által folytatott dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna-e.

                     (20)

                     mivel egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálatban (lásd a (12) preambulumbekezdést), a Bizottság – az alaprendelet 18. cikkével összhangban – főként a következő rendelkezésre álló tények alapján értékelte a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét: az Eurostattól és a kínai exportadatbázisból származó statisztikai adatok, a felülvizsgálati kérelemben szereplő információk, a nyilvánosan hozzáférhető információk, például a Henan Prosper (6) nevű kínai gyártó hivatalos honlapja, valamint a felülvizsgálat során a kérelmezőtől kapott információk.

               3.1.   Dömping a felülvizsgálati időszak alatt

         3.1.1.   Rendes érték

                     (21)

                     Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban a Kínai Népköztársaságból érkező behozatal esetében a rendes érték megállapítása általában egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban érvényes ár vagy egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országhoz tartozó számtanilag képzett érték, vagy az ilyen harmadik országból más országokba – beleértve az Uniót is – történő kivitel esetén felszámított ár alapján történik, illetve, ha ez nem lehetséges, a rendes érték bármilyen más észszerű alapon megállapítható, ideértve a hasonló termékért az Unióban ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árat is, és azt szükség esetén megfelelően módosítani kell úgy, hogy egy észszerűen elfogadható haszonkulcsot is magában foglaljon.

               Rendes érték az eredeti vizsgálat és az előző hatályvesztési felülvizsgálat során

                     (22)

                     Az eredeti vizsgálatban a Bizottság analóg országként az Amerikai Egyesült Államokat (a továbbiakban: USA) használta, és a rendes értéket az USA-beli együttműködő puhítottbőr-gyártó árai alapján állapította meg.

                     (23)

                     Azóta az USA-ban működő egyetlen puhítottbőr-gyártó beszüntette a termelést. Ezért a korábbi hatályvesztési felülvizsgálatban a Bizottság a rendes értéket az Indiából az Unióba irányuló behozatal átlagára alapján állapította meg (az akkori legnagyobb uniós importőr India volt).

               A jelenlegi vizsgálat rendes értéke

                     (24)

                     A Bizottság a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy a rendes érték alapjának meghatározásához az uniós árakat tervezte felhasználni. A Bizottság arról is tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy piacgazdasággal rendelkező puhítottbőr-gyártók még Indiában, Nigériában, Törökországban és Új-Zélandon is lehetnek. Ezek az országok tehát az alaprendelet 2 cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében piacgazdasággal rendelkező harmadik országoknak (analóg országoknak) tekinthetők. Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt észrevételeik megtételére és a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. Észrevétel azonban nem érkezett.

                     (25)

                     A Bizottság először felvette a kapcsolatot a potenciális analóg országok képviseleteivel, hogy segítséget kérjen a saját országukban működő olyan gyártók azonosításában, amelyeket fel lehetne kérni analóg országbeli gyártóként való együttműködésére. A Bizottság ezt követően továbbított egy együttműködésre irányuló megkeresést ezen országok valamennyi ismert puhítottbőr-gyártójának, nevezetesen a hét ismert indiai gyártónak és két ismert indiai termelői szövetségnek, az egyetlen ismert új-zélandi gyártónak és az egyetlen ismert törökországi gyártónak.

                     (26)

                     Kezdetben csak az egyik indiai puhítottbőr-gyártó egyezett bele az együttműködésbe. Ezt követően azonban nem töltötte ki a Bizottság által kiküldött kérdőívet, és beszüntette az együttműködést. Az analóg országokból végül a megkeresett puhítottbőr-gyártók egyike sem működött együtt a vizsgálatban.

                     (27)

                     A piacgazdasággal rendelkező országbeli gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság úgy határozott, hogy a rendes értéket az előző hatályvesztési felülvizsgálat során alkalmazott módszer szerint, azaz a puhított bőr legnagyobb uniós importőrének importárai alapján állapítja meg.

                     (28)

                     A statisztikai adatok alapján (7) a felülvizsgálati időszakban Nigériának volt a legnagyobb az Unióba irányuló behozatala. A rendes értéket így az Unióba irányuló nigériai behozatal átlagára alapján állapították meg.

               3.1.2.   Exportár

                     (29)

                     mivel egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálatban (lásd a (12) preambulumbekezdést), a Bizottság – az alaprendelet 18. cikkével összhangban – a rendelkezésre álló tények alapján értékelte a dömping folytatódásának valószínűségét. Az exportárat a Kínából az Unióba irányuló behozatal átlagos statisztikai ára alapján állapították meg (8).

               3.1.3.   Dömping

                     (30)

                     A Bizottság a 3.1.1. szakaszban leírt módszer alapján megállapított rendes értéket a 3.1.2. szakaszban leírt módszerrel összhangban megállapított exportárral hasonlította össze. E dömpingszámítás eredményeképpen 118 %-os dömpingkülönbözetet állapítottak meg.

               3.1.4.   Következtetés a felülvizsgálati időszak alatti dömpingről

                     (31)

                     Bár az eredeti vizsgálathoz képest kisebb volt a volumen, a kínai exportáló gyártók a felülvizsgálati időszak alatt a puhított bőrt továbbra is dömpingáron exportálták az Unióba.

               3.2.   A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó elemzés

                     (32)

                     A Bizottság ezt követően elemezte, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna-e. Ennek keretében a Bizottság részletesebben megvizsgálta a kínai termelési kapacitást és szabad kapacitást, a kínai exportőrök más piacokon tanúsított magatartását, a kínai belföldi piac helyzetét, valamint az uniós piac vonzerejét.

                     (33)

                     mivel egyetlen ismert, puhított bőrt exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálatban, a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó, a (34)–(44) preambulumbekezdésekben olvasható megállapításokat más forrásokra, azaz az Eurostat és a kínai exportadatbázis adataira, a felülvizsgálati kérelemben szereplő információkra, a nyilvánosan elérhető információkra, például a Henan Prosper nevű kínai gyártó hivatalos weboldalára, valamint a felülvizsgálat során a kérelmezőtől kapott információkra alapozták.

               3.2.1.   Termelési kapacitás

                     (34)

                     A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság rendelkezésére álló, a termelési és szabad kapacitásra vonatkozó információk a kérelmező által benyújtott adatokon és a nyilvánosan hozzáférhető információkon alapulnak.

                     (35)

                     Ezen információk szerint Kínában a puhított bőr előállítására fontos kapacitás áll rendelkezésre.

                     (36)

                     Először is a világ legnagyobb juhbőrfeldolgozó vállalata, a Henan Prosper Kínában található. Annak ellenére, hogy a Henan Prosper különböző típusú állatbőröket dolgoz fel (beleértve a nem a termékkörbe tartozó bőröket is), a vállalat termelési kapacitása 30 000 darab bőr/nap. A Henan Prosper vállalat honlapja szerint ez a kapacitás 7 millió darab bőr (körülbelül 47,3 millió négyzetláb) éves feldolgozási kapacitással egyenértékű (9). A 3 600 főt foglalkoztató vállalat egy erre a célra létrehozott puhítottbőr-üzemmel rendelkezik (10). Bár a puhítottbőr-gyártás (és -kapacitás) teljes termelésen belüli pontos arányára vonatkozó információ nem áll rendelkezésre, összehasonlításképpen az uniós gazdasági ágazat által a puhított bőr előállítására rendelkezésre álló kapacitás a felülvizsgálati időszak alatt 7–10 millió négyzetláb között mozgott (11).

                     (37)

                     Másodszor, a kérelmező által benyújtott adatok szerint Kínában több más puhítottbőr-gyártó is létezik. A Bizottság nem rendelkezik információkkal e gyártók termelési kapacitásáról. Azonban már a Henan Prosper éves kapacitását jelentő 7 millió darab bőr is meghaladja a teljes uniós felhasználást a felülvizsgálati időszakban (lásd az (53) preambulumbekezdés 1. táblázatát).

                     (38)

                     A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a puhított bőr kínai gyártói elegendő termelési kapacitással rendelkeznek, amelyet a puhított bőr uniós exportra történő előállításához fel lehet használni, ha a dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztik.

               3.2.2.   A kínai exportőrök magatartása a harmadik országok piacain

                     (39)

                     A felülvizsgálati időszak alatt a kínai gyártók jelentős mennyiségű puhított bőrt exportáltak az Unión kívüli harmadik országokba, különösen Malajziába, Bangladesbe, Szingapúrba, Vietnamba, Japánba és az USA-ba. A kínai exportadatbázis szerint a teljes exportvolumen a felülvizsgálati időszakban 5,1 millió négyzetlábnyi puhított bőr volt.

                     (40)

                     A Bizottság összehasonlította a felülvizsgálati időszak alatt a fő exportpiacokra exportált puhított bőr átlagárát az uniós piacon érvényes átlagos exportárral. Ezt az összehasonlítást a kínai exportadatbázis által szolgáltatott információk alapján végezték el (12).

                     (41)

                     A felülvizsgálati időszak során a kínai exportadatbázis által jelentett árak jelentős eltéréseket mutattak a különböző országokba irányuló kivitel kilogrammonkénti árai között. Kiderült az is, hogy a Kínából harmadik országokba exportált mennyiség 72,8 %-a esetében alacsonyabb volt az ár, mint az ugyanezen terméknek az Unióba irányuló kivitelénél, amelyről megállapították, hogy dömpingelt volt. Ezért a Kínából harmadik országokba exportált puhított bőr árai még az uniós áraknál is alacsonyabbak voltak.

               3.2.3.   Az uniós piac vonzereje

                     (42)

                     Az intézkedések bevezetése előtt az Unió Kína hagyományos exportpiacának számított. Az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában (2004. április – 2005. március) az Unióba irányuló kínai behozatal elérte a 6,6 millió négyzetláb puhított bőrt, ami az Unióba irányuló kivitel jelenlegi szintjének több mint 28-szorosa.

                     (43)

                     A felülvizsgálati időszak alatt az uniós piacon az átlagos árszint (0,99 EUR/négyzetláb) magasabb volt a más exportpiacokra irányuló kínai export átlagos áránál, ami arra enged következtetni, hogy a kínai exportáló gyártókat gazdaságilag ösztönöznék arra, hogy exportjukat az Unióba irányítsák, amennyiben a dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztenék.

                     (44)

                     Tekintettel arra, hogy az Unió az intézkedések bevezetése előtt Kína hagyományos piacának számított, illetve a (magas) árak miatt a Bizottság úgy ítélte meg, hogy amennyiben a dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztik, az uniós piac vonzóbbá válik a kínai gyártók számára, és valószínű, hogy a rendelkezésre álló kapacitásaikat kihasználva megpróbálják majd növelni az Unióba irányuló értékesítéseiket ahelyett, hogy más piacokra exportálnának.

               3.2.4.   Következtetés a dömping fennállásáról és folytatódásának valószínűségéről

                     (45)

                     A vizsgálatok kimutatták, hogy a felülvizsgálati időszakban az adott termék Kínából érkező behozatala továbbra is dömpingelt árakon jutott el az uniós piacra. Emellett az is bebizonyosodott, hogy a felülvizsgálati időszakban az uniós felhasználáshoz képest nagyon jelentős termelési kapacitás állt rendelkezésre Kínában. Az intézkedések hatályvesztése esetén ezt a kapacitást valószínűsíthetően legalább részben az uniós piacra exportálják.

                     (46)

                     Ezenkívül a más piacokra irányuló kínai exportárak alacsonyabbak voltak az uniós áraknál. A kínai exportnak a harmadik országok piacain tapasztalható árazási gyakorlata alátámasztja annak valószínűségét, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén folytatódna az Unióba irányuló dömping.

                     (47)

                     Végül az uniós piac a méret és az árak szempontjából olyan vonzerővel rendelkezik, amely alapján arra lehet következtetni, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai kivitelt valószínűleg átirányítják az uniós piacra.

                     (48)

                     A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezésének hatására minden valószínűség szerint jelentős dömpingelt behozatal érkezne Kínából az Unióba, más szavakkal nagy a valószínűsége a dömping folytatódásának.

               4.   KÁR

         4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

                     (49)

                     A vizsgálati időszak alatt két uniós gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ezek a gyártók alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az „uniós gazdasági ágazatot”.

                     (50)

                     Megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés 4–5 millió négyzetlábat tett ki. A Bizottság az adatot az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan rendelkezésre álló összes információ – nevezetesen a két együttműködő uniós gyártótól a vizsgálat során gyűjtött adatok – alapján határozta meg. A két együttműködő uniós gyártó termelése a teljes uniós termelés 100 %-át teszi ki.

                     (51)

                     mivel a mikrogazdasági és makrogazdasági kármutatók kizárólag két vállalat adatain alapulnak, ezek az adatok az alaprendelet 19. cikke szerinti bizalmas kezelésük érdekében indexált formában szerepelnek.

               4.2.   Uniós felhasználás

                     (52)

                     A Bizottság az uniós gazdasági ágazat uniós piacon megvalósult igazolt értékesítéseinek volumene és az Eurostattól származó importadatok alapján határozta meg az uniós felhasználást.

                     (53)

                     Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

                        1. táblázat

                        Uniós felhasználás (négyzetláb)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Összes uniós felhasználás (1 000  négyzetláb)

                                 25 000 –35 000

                                 30 000 –40 000

                                 35 000 –45 000

                                 40 000 –50 000

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    113

                                    127

                                    141

                                    Forrás: a kérelmező által közölt és az Eurostattól származó adatok

                     (54)

                     Az uniós felhasználás folyamatosan, évi 13–14 %-kal, illetve összességében 41 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt.

               4.3.   A Kínából érkező behozatal

         4.3.1.   Volumen és piaci részesedés

                     (55)

                     A Bizottság a behozatali volumen nagyságát az Eurostat behozatali adatai alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedésének meghatározásához az (52)–(54) preambulumbekezdésekben megállapított uniós felhasználás szolgált alapul.

                     (56)

                     A Kínából az Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

                        2. táblázat

                        A behozatal volumene (négyzetláb) és piaci részesedése

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 A Kínából érkező behozatal volumene (1 000  négyzetláb)

                                 3 230

                                 403

                                 293

                                 230

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    12

                                    9

                                    7

                                 A Kínai Népköztársaságból származó import piaci részesedése (%)

                                 10–15

                                 0–5

                                 0–5

                                 0–5

                                    Forrás: Adatforrás: Eurostat

                     (57)

                     A Kínai Népköztársaságból érkező behozatali volumen a felülvizsgálati időszakban meredeken csökkent, a 2014. évi 3,2 millió négyzetlábról 0,2 millió négyzetlábra, ami 93 %-ot jelent, és ennek megfelelően a piaci részesedés a figyelembe vett időszak alatt 10–15 %-ról 0–5 %-ra csökkent. A kínai exportáló gyártók jelenleg igen kis piaci részesedéssel rendelkeznek, ami alátámasztja azt az elképzelést, hogy a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések hatékonyak.

               4.3.2.   A Kínából érkező behozatal árai és áralákínálás

                     (58)

                     A Bizottság a behozatal árait az Eurostat adatai alapján határozta meg. Az érintett országból az Unióba irányuló behozatal átlagára a következőképpen alakult:

                        3. táblázat

                        Importárak (EUR/négyzetláb)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 A kínai behozatal ára (EUR/négyzetláb)

                                 0,06

                                 0,24

                                 0,28

                                 0,39

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    417

                                    490

                                    668

                                    Forrás: Adatforrás: Eurostat

                     (59)

                     Az importárak a figyelembe vett időszakban folyamatosan emelkedtek. Megjegyzendő azonban, hogy a bázisév viszonylag alacsony pénzben kifejezett értéket mutat.

                     (60)

                     A felülvizsgálati időszakban tapasztalható áralákínálás elemzésének céljából az uniós gazdasági ágazat uniós piacon, független vevők részére történő értékesítéseinek súlyozott átlagárát a megfelelő kínai súlyozott átlagos importárral hasonlították össze. Az összehasonlítás során az uniós gazdasági ágazat értékesítési árait a gyártelepi árszinthez igazították, különösen a jóváírási értesítések, a szállítási költségek, a csomagolási és a jutalékköltségek tekintetében. A kínai importár az Eurostattól származik, és a vámtarifával, illetve a behozatal utáni költségekkel igazították ki.

                     (61)

                     Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban az érintett termék behozatala 36,6 %-kal kínált alá az uniós gazdasági ágazat árainak, figyelembe véve a hatályban lévő dömpingellenes vámot.

               4.4.   Harmadik országokból érkező behozatal

                     (62)

                     Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                        4. táblázat

                        Harmadik országokból érkező behozatal

                                 Ország

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 India

                                 Volumen (1 000  négyzetláb)

                                 10 940

                                 11 280

                                 11 423

                                 10 907

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    103

                                    104

                                    100

                                 Piaci részesedés (%)

                                 35–40

                                 30–35

                                 25–30

                                 25–30

                                 Átlagár EUR/négyzetláb

                                 0,55

                                 0,53

                                 0,61

                                 0,65

                                 Törökország

                                 Volumen (1 000  négyzetláb)

                                 2 157

                                 2 360

                                 2 720

                                 2 043

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    109

                                    126

                                    95

                                 Piaci részesedés (%)

                                 5–10

                                 5–10

                                 5–10

                                 0–5

                                 Átlagár EUR/négyzetláb

                                 1,16

                                 0,91

                                 0,64

                                 0,64

                                 Nigéria

                                 Volumen (1000 négyzetláb)

                                 3 663

                                 8 890

                                 15 930

                                 22 607

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    243

                                    435

                                    617

                                 Piaci részesedés (%)

                                 10–15

                                 25–30

                                 40–45

                                 50–55

                                 Átlagár EUR/négyzetláb

                                 0,38

                                 0,73

                                 0,96

                                 0,85

                                 Új-Zéland

                                 Volumen (1000 négyzetláb)

                                 1 833

                                 2 127

                                 1 673

                                 1 783

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    116

                                    91

                                    97

                                 Piaci részesedés (%)

                                 5–10

                                 5–10

                                 0–5

                                 0–5

                                 Átlagár EUR/négyzetláb

                                 0,72

                                 0,89

                                 0,78

                                 0,74

                                 Pakisztán

                                 Volumen (1000 négyzetláb)

                                 1 480

                                 927

                                 517

                                 727

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    63

                                    35

                                    49

                                 Piaci részesedés (%)

                                 0–5

                                 0–5

                                 0–5

                                 0–5

                                 Átlagár EUR/négyzetláb

                                 0,66

                                 0,88

                                 0,87

                                 0,82

                                 A világ többi országa

                                 Volumen (1000 négyzetláb)

                                 2 823

                                 4 920

                                 2 123

                                 +(903)

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    174

                                    75

                                    32

                                 Piaci részesedés (%)

                                 5–10

                                 10–15

                                 5–10

                                 0–5

                                 Átlagár EUR/négyzetláb

                                 0,57

                                 0,43

                                 0,50

                                 0,85

                                 Kína kivételével valamennyi harmadik ország összesen

                                 Volumen (1000 négyzetláb)

                                 26 127

                                 30 907

                                 34 680

                                 39 200

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    118

                                    133

                                    150

                                 Piaci részesedés (%)

                                 75–80

                                 85–90

                                 85–90

                                 90–95

                                 Átlagár EUR/négyzetláb

                                 0,54

                                 0,63

                                 0,78

                                 0,77

                                    Forrás: Adatforrás: Eurostat és a kitöltött kérdőívek

                     (63)

                     A figyelembe vett időszak alatt az egyéb harmadik országokból az Unióba érkező behozatal teljes volumene folyamatosan nőtt, a 2014. évi mintegy 26 millió négyzetlábról a felülvizsgálati időszak alatt körülbelül 39 millió négyzetlábra, ami 50 %-os növekedést jelent. Ez a behozatali mennyiség a felülvizsgálati időszakban 90–95 %-os uniós piaci részesedést jelentett (a 2014-es 75–80 %-hoz képest). Úgy tűnik, hogy összességében az egyéb harmadik országok teljes mértékben profitáltak az uniós felhasználásnak az (54) preambulumbekezdésben említett, 41 %-os növekedéséből.

                     (64)

                     Ország szerint a legnagyobb piaci részesedést a Nigériából érkező behozatal jelenti, amely a felülvizsgálati időszakban 52,5 %-ot tett ki. A puhított bőr egyéb fő uniós beszerzési forrásai India, Törökország és Új-Zéland voltak.

                     (65)

                     A Nigériából érkező behozatal külön említést érdemel. A figyelembe vett időszakban a volumenek jelentősen nőttek, folyamatosan emelkedtek, és majdnem ötszörösére nőttek. Valójában csak Nigéria piaci részesedése nőtt a figyelembe vett időszak alatt. 2014-ben a nigériai behozatal 12 %-os piaci részesedést ért el, míg a felülvizsgálati időszak alatt minden második értékesített puhított bőr Nigériából származott.

               4.5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

         4.5.1.   Általános megjegyzések

                     (66)

                     A dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

                     (67)

                     A kár meghatározása során a Bizottság nem tett különbséget a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között, mivel az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazat mindössze két gyártóból állt. A gazdasági mutatókat a Bizottság a két gyártóra vonatkozó adatok alapján értékelte.

                     (68)

                     A kármutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, foglalkoztatás, termelékenység, munkaerőköltségek, a dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés, értékesítési egységárak, egységköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. Elemzésüket az alábbiakban mutatjuk be.

               4.5.2.   Kármutatók

         4.5.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

                     (69)

                     A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                        5. táblázat

                        Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Termelési volumen (1 000  négyzetláb)

                                 3 000 –4 000

                                 4 000 –5 000

                                 4 000 –5 000

                                 4 000 –5 000

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    128

                                    122

                                    120

                                 Termelési kapacitás (1 000  négyzetlábban)

                                 7 000 –10 000

                                 7 000 –10 000

                                 7 000 –10 000

                                 7 000 –10 000

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                 Kapacitáskihasználás (%)

                                 40–50

                                 50–60

                                 50–60

                                 50–60

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    128

                                    122

                                    120

                                    Forrás: Adatforrás: a kitöltött kérdőívek

                     (70)

                     A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 20 %-kal csökkent.

                     (71)

                     A termelési kapacitás 2014 és a felülvizsgálati időszak között stabil maradt: ugyanebben az időszakban az átlagos kapacitáskihasználási ráta a termelési szint alapján ingadozott. 2014 és a felülvizsgálati időszak között a kapacitáskihasználás összességében nőtt, de a korábbi adatokkal összehasonlítva továbbra is alacsony szinten maradt. Meg kell jegyezni, hogy az alacsony kihasználtság általában az egységenkénti költségeket érinti, mivel az általános költségek a csekély mennyiségben előállított termékek között oszlanak szét.

               4.5.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

                     (72)

                     Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és az Unió piaci részesedése a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

                        6. táblázat

                        Értékesítési volumen és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Független vevők számára történő uniós értékesítés volumene (1 000  négyzetlábban)

                                 4 000 –5 000

                                 3 000 –4 000

                                 3 000 –4 000

                                 3 000 –4 000

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    82

                                    89

                                    90

                                 Piaci részesedés (%)

                                 10–15

                                 10–15

                                 10–15

                                 5–10

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    72

                                    71

                                    63

                                    Forrás: Adatforrás: Eurostat és a kitöltött kérdőívek

                     (73)

                     Összességében az uniós értékesítési volumen nem követte a felhasználásban megfigyelt növekvő tendenciát. Míg az uniós felhasználás a figyelembe vett időszak alatt 41 %-kal nőtt (lásd az (54) preambulumbekezdést), ugyanebben az időszakban az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon független vevők részére értékesített hasonló termék volumene 10 %-kal csökkent, ami az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének jelentős csökkenéséhez vezetett az Unióban.

               4.5.2.3.   Foglalkoztatás és termelékenység

                     (74)

                     A figyelembe vett időszakban a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

                        7. táblázat

                        Foglalkoztatás és termelékenység

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Alkalmazottak létszáma

                                 50–60

                                 60–70

                                 60–70

                                 70–80

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    122

                                    122

                                    151

                                 Termelékenység (négyzetláb/alkalmazott)

                                 70–80

                                 70–80

                                 70–80

                                 50–60

                                    Index

                                    100

                                    105

                                    100

                                    79

                                    Forrás: Adatforrás: a kitöltött kérdőívek

                     (75)

                     A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat 51 %-kal növelte a foglalkoztatási szintet. Az uniós gazdasági ágazat munkaerejének termelékenysége azonban – az egy alkalmazottra jutó éves terméshozamban mérve – 21 %-kal csökkent a termelésnél nagyobb ütemben növekvő foglalkoztatás miatt.

               4.5.2.4.   A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés

                     (76)

                     A fentiekben vizsgált indikátorok azt jelzik, hogy a 2006 óta hatályban lévő dömpingellenes intézkedések ellenére az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzete meglehetősen sérülékeny és veszélyeztetett maradt. Így nem lehetett megállapítani a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való teljes felépülést. Tekintettel a Kínából érkező puhított bőr behozatalára megállapított jelenlegi magas dömpingkülönbözetre, a Bizottság úgy véli, hogy az uniós gazdasági ágazat – a jelenlegi alacsony volumenek ellenére – az uniós piacon megjelenő bármilyen dömpingelt behozatal kártékony hatásaival szemben továbbra is kiszolgáltatott helyzetben van.

               4.5.2.5.   A belföldi árakat befolyásoló árak és tényezők

                     (77)

                     Az uniós gyártók által az Unió piacán független vevőknek felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                        8. táblázat

                        Értékesítési árak az Unióban

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Átlagos értékesítési egységár az Unióban

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    107

                                    101

                                    106

                                 Termelési egységköltség

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    110

                                    100

                                    107

                                    Forrás: Adatforrás: a kitöltött kérdőívek

                     (78)

                     Az uniós gyártók átlagos értékesítési árai 6 %-kal növekedtek a figyelembe vett időszakban. Az uniós gazdasági ágazat termelési egységköltsége ugyanakkor 7 %-kal növekedett. E növekedés fő mozgatórugója a nyersanyagárak (nevezetesen a nyersbőr) növekedése volt.

               4.5.2.6.   Munkaerőköltség

                     (79)

                     Az uniós gyártók átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

                        9. táblázat

                        Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    89

                                    84

                                    72

                                    Forrás: Adatforrás: a kitöltött kérdőívek

                     (80)

                     Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszakban 28 %-kal csökkent.

               4.5.2.7.   Készletek

                     (81)

                     Az uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

                        10. táblázat

                        Készletek

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 Zárókészlet

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    153

                                    155

                                    153

                                    Forrás: Adatforrás: a kitöltött kérdőívek

                     (82)

                     Az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje jelentősen, 53 %-kal növekedett 2014 és a felülvizsgálati időszak között.

               4.5.2.8.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

                     (83)

                     Az uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                        11. táblázat

                        Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Felülvizsgálati időszak

                                 A független vevőknek történő uniós értékesítés nettó nyeresége

                                    Index (2014 = 100)

                                    – 100

                                    – 137

                                    – 89

                                    – 108

                                 Pénzforgalom

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    – 287

                                    – 76

                                    – 132

                                 Beruházások

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    174

                                    26

                                    94

                                 A beruházások megtérülése

                                    Index (2014 = 100)

                                    – 100

                                    – 107

                                    – 150

                                    – 257

                                    Forrás: Adatforrás: a kitöltött kérdőívek

                     (84)

                     A Bizottság az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék uniós független vevőknek történő értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak egészében veszteséges volt. 2014 és a felülvizsgálati időszak között a veszteség folyamatos volt és összességében 8 %-kal nőtt. Ez a negatív tendencia időben egybeesett az uniós felhasználás (54) preambulumbekezdésben ismertetett dinamikus növekedésével. A (64) preambulumbekezdésben foglaltak szerint ezt a növekedést szinte teljes mértékben az egyéb harmadik országokból érkező behozatal szolgálta ki.

                     (85)

                     A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A működési tevékenységekből származó nettó pénzforgalom a figyelembe vett időszakban jelentősen csökkent; ez a csökkenés főként a jelentős veszteségekkel magyarázható.

                     (86)

                     A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség. A figyelembe vett időszakban a beruházások megtérülése végig negatív volt.

                     (87)

                     A figyelembe vett időszak alatt eszközölt beruházásokat nem használták fel a termelési kapacitás növelésére. Ezek inkább a már meglévő kapacitások fenntartására és naprakésszé tételére irányultak. A 2015. év kiugró eredményt mutat, mivel az egyik uniós gyártó gyártóüzemeit átcsoportosították az egyik tagállamból a másikba.

                     (88)

                     A figyelembe vett időszak alatt felmerült veszteségek a tőkebevonási képességet is érintették.

               4.5.3.   A kárra vonatkozó következtetés

                     (89)

                     A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete továbbra is bizonytalan maradt. Különösen a jövedelmezőség, a pénzforgalom és a beruházások megtérülése mutatott az uniós gazdasági ágazat esetében kiugróan rossz eredményeket. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése is jelentős mértékben csökkent. A piaci részesedés kedvezőtlen alakulása egybeesett az uniós piacon a puhított bőr iránti kereslet általános növekedésével, amelyet a Kínán kívüli harmadik országokból érkező behozatal látott el. A megfigyelt negatív tendenciák némelyike több tényező együttes hatásával magyarázható, amelyek együtt tovább rontották a felülvizsgálati időszakban még egyébként is sérülékeny uniós gazdasági ágazat állapotát. E tényezők közül a legjelentősebb a Nigériából érkező, az uniós gazdasági ágazat árainál alacsonyabb árú behozatal hirtelen megnövekedése volt.

                     (90)

                     Néhány kármutató kedvezően alakult a figyelembe vett időszak alatt. A termelési volumen 20 %-kal, a kapacitáskihasználás 9 %-kal növekedett. Ezek a növekedések azonban nem eredményeztek magasabb értékesítési szintet az uniós piacon.

                     (91)

                     Míg a Kínából származó behozatal a figyelembe vett időszak alatt drasztikusan csökkent – a 2014. évi több mint 3 millió négyzetlábról a felülvizsgálati időszakban körülbelül 230 000 négyzetlábra –, ami a piaci részesedés 10–15 %-ról 0–5 %-ra történő csökkenését eredményezte, a harmadik országokból érkező behozatal teljes volumene jelentősen nőtt.

                     (92)

                     Ezért valószínű, hogy az említett harmadik országokból érkező behozatal növekedése akadályozta az uniós gazdasági ágazatnak a kínai dömpingelt behozatal által korábban okozott káros hatásból való lehetséges felépülését, különösen 2015-től kezdődően, amikor a kínai behozatalok csökkenni kezdtek.

                     (93)

                     Kína 2014 végén viszont még mindig több mint 10 %-os piaci részesedéssel rendelkezett az Unióban. Ennek megfelelően – bár a felülvizsgálati időszakban a Kínából származó dömpingelt behozatal jelentős mértékben csökkent – Kína piaci részesedése a felülvizsgálati időszakot megelőző időszakban és különösen 2014-ben még mindig viszonylag magas volt. Ezen túlmenően a felülvizsgálati időszakban e behozatalok árai jelentősen alákínáltak az uniós áraknak. Ezért nem zárható ki, hogy ez a behozatal – a felülvizsgálati időszakban bekövetkezett csökkenés ellenére – jelentősen hozzájárult az uniós gazdasági ágazat jelentős mértékű kárához.

                     (94)

                     A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat számára előnyösek voltak az eredeti intézkedések, hiszen helyzete a figyelembe vett időszakban az eredeti vizsgálati időszakhoz képest némi javulást mutatott. Az uniós gazdasági ágazat felépülése azonban lassú, és az ágazat a fentiekben említett tényezők miatt továbbra is sérülékeny állapotban, kiszolgáltatott helyzetben van. Ennek megfelelően a felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte, ahogyan azt az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésében meghatározott mutatók alakulása is jelezte.

               5.   A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE AZ INTÉZKEDÉSEK HATÁLYVESZTÉSE ESETÉN

                     (95)

                     A vizsgálat kimutatta, hogy a Kínából érkező behozatal dömpingelt árszinten történt a felülvizsgálati időszak során ((31) preambulumbekezdés), és az intézkedések hatályvesztése esetén fennáll a dömping folytatódásának valószínűsége ((48) preambulumbekezdés). Amint az a (94) preambulumbekezdésben szerepel, a vizsgálat azt is megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot kár érte. Ezért a Bizottság – az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban – értékelte, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén fennáll-e a valószínűsége a kínai dömpingelt behozatal által eredetileg okozott kár folytatódásának.

                     (96)

                     A kár folytatódása valószínűségének megállapításához a Bizottság a következő tényezőket elemezte: a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitást, az uniós piac vonzerejét, a Kínából érkező behozatalnak a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetére valószínűsíthető árszintjét, valamint ennek az árszintnek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását.

               5.1.   Szabad kapacitás, kereskedelmi forgalom és az uniós piac vonzereje

                     (97)

                     Az előző hatályvesztési felülvizsgálat során megállapítást nyert, hogy a kínai exportőrök – az európai piac méretéhez képest – túlzott szabad kapacitásokkal rendelkeznek, amelyeket a kínai belföldi kereslet és az uniós piactól eltérő exportpiacok nem képesek teljes mértékben felvenni. Ellenkező információ hiányában feltételezhető, hogy a szabad kapacitás a jelenlegi figyelembe vett időszakban is ugyanekkora volt.

                     (98)

                     A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a Kínából harmadik országokba exportált mennyiség majdnem 75 %-ánál az ár a felülvizsgálati időszakban alacsonyabb volt, mint az ugyanezen terméknek az Unióba irányuló kivitele esetében (lásd a (43) preambulumbekezdést). Arra nézve, hogy e helyzet – legalábbis ami a közeljövőt illeti – meg fog-e változni, nincs semmilyen jelzés vagy bizonyíték.

                     (99)

                     Ami a magasabb árakat illeti, az uniós piac így vonzóbb a kínai exportáló gyártók számára, mint más piacaik 2/3-a, amelyekre a kínai exportáló gyártók a felülvizsgálati időszak során exportáltak. Az intézkedések hatályvesztése esetén az Unió piacának vonzereje tovább nőne a vámok hiánya miatt.

                     (100)

                     Az intézkedések bevezetése előtt továbbá az uniós piac hagyományos exportpiac volt a kínai exportáló gyártók számára, amelyek az eredeti vizsgálati időszakban az uniós piaci részesedés több mint 30 %-át tették ki.

                     (101)

                     A vizsgálat azt is kimutatta, hogy a Kínából érkező behozatal – a dömpingellenes vám figyelmen kívül hagyása esetén – a felülvizsgálati időszakban 59,7 %-kal kínált volna az uniós értékesítési árak alá. Ez jelzi, hogy valószínűsíthetően milyen árszint mellett érkezne a kínai behozatal az Unióba az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén.

                     (102)

                     A kínai behozatal árai jóval alacsonyabbak, mint az uniós piacra irányuló egyéb behozatal árai (lásd a 3. és 4. táblázatot). A vizsgálat azt mutatta, hogy a kínai behozatal árai a felülvizsgálati időszakban körülbelül 50 %-kal voltak alacsonyabbak, mint az egyéb harmadik országokból az Unióba irányuló behozatal átlagos importára. Ezért valószínű, hogy a kínai behozatal helyettesítené ezeket a behozatalokat, és további árnyomást gyakorolna az uniós piacok árszintjére.

               5.2.   Az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatások

                     (103)

                     Tekintettel a Kínában rendelkezésre álló nagy kapacitásokra és az uniós piac vonzerejére, valamint a (97)–(102) preambulumbekezdésben összefoglalt egyéb tényezőkre, valószínű, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kínai exportáló gyártók jelentős mennyiségben és dömpingelt árakon újraindítanák az uniós piacra irányuló kivitelt, jelentősen alákínálva az uniós gyártók árainak.

                     (104)

                     Ez kedvezőtlenül befolyásolná az uniós gazdasági ágazat helyzetét, hiszen ezek az uniós piacra beérkező komoly többletmennyiségek leszorítanák az uniós gazdasági ágazat által elérhető értékesítési árakat és csökkentenék az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenét és kapacitáskihasználását, aminek következtében nőnének a termelési költségek. Az alacsony áron érkező dömpingelt behozatal várható megnövekedése tehát nagymértékben tovább rontaná az uniós gazdasági ágazat pénzügyi eredményeit, különösképpen jövedelmezőségét.

               5.3.   Következtetés

                     (105)

                     Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűség szerint az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árakon érkező kínai dömpingelt behozatal jelentős növekedésével járna, ennélfogva tovább súlyosbítaná az uniós gazdasági ágazatot érő kárt. Mindez súlyosan veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat életképességét.

               6.   UNIÓS ÉRDEK

                     (106)

                     Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínából behozott puhított bőrrel kapcsolatos meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével.

                     (107)

                     Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére.

                     (108)

                     A Bizottság megvizsgálta, hogy léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednek következtetni, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani a meglévő intézkedéseket.

               6.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

                     (109)

                     Bár a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések nagymértékben akadályozták a dömpingelt behozatal belépését az uniós piacra, az uniós gazdasági ágazat továbbra is bizonytalan helyzetben van, amit egyes kármutatók negatív tendenciája is megerősít.

                     (110)

                     A dömpingellenes intézkedések esetleges hatályvesztése esetén észszerűen feltételezhető, hogy az érintett országból érkező, valószínűsíthetően nagy mennyiségű dömpingelt behozatal további kárt okozna az uniós gazdasági ágazatnak. Ez a nagy mennyiségű behozatal valószínűsíthetően többek között a piaci részesedés csökkenését, az értékesítési árak visszaesését, a kapacitáskihasználás csökkenését és általában az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének súlyos romlását idézné elő.

                     (111)

                     A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából érkező puhított bőr behozatalával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja.

               6.2.   A független importőrök és a felhasználók érdeke

                     (112)

                     Az eredeti vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése valószínűsíthetően nem gyakorol jelentős negatív hatást az uniós importőrök és felhasználók helyzetére. A vizsgálatban egyetlen importőr sem működött együtt.

                     (113)

                     mivel a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat során az importőrök és a felhasználók nem működtek együtt, a Bizottság úgy véli, hogy az eredeti vizsgálatban tett megállapításai továbbra is érvényesek, és az intézkedések fenntartása nem gyakorolna kedvezőtlen hatást az uniós importőrökre és felhasználókra, vagy legalábbis nem jelentős mértékben.

               6.3.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

                     (114)

                     Ennélfogva a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem szólt uniós érdekből fakadó kényszerítő ok a Kínából származó érintett termékek behozatalára vonatkozó jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.

               7.   AZ ÉRDEKELT FELEK TÁJÉKOZTATÁSA

                     (115)

                     Minden fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján javasolni szándékozták a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartását. Ezen túlmenően az érdekelt felek számára meghatározott idő állt rendelkezésre arra, hogy a tájékoztatást követően benyújtsák észrevételeiket. Észrevétel nem érkezett.

               8.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

                     (116)

                     Ezért az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából származó puhított bőr behozatalára vonatkozó, az 1153/2012/EU végrehajtási rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

                     (117)

                     A Bíróság ítélkezési gyakorlatára való tekintettel (13) helyénvaló rendelkezni a végleges vámok esetleges visszatérítésekor fizetendő késedelmi kamat esetében alkalmazandó kamatlábról, figyelemmel arra, hogy a vámokra vonatkozó hatályos irányadó rendelkezések nem írnak elő ilyen kamatlábat, és a nemzeti szabályok alkalmazása indokolatlanul torzítaná a gazdasági szereplők helyzetét attól függően, hogy melyik tagállamot választják a vámkezelés helyéül.

                     (118)

                     Az e rendeletben előírt intézkedésekről az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk

               (1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 4114 10 10 és a 4114 10 90 KN-kód alá tartozó puhított bőr behozatalára, illetve samoa kombinációval kikészített bőr behozatalára, kiszabva is, beleértve a crust puhított bőrt és a crust samoa kombinációval kikészített bőrt is.

               (2)   Az (1) bekezdésben leírt termék vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke 58,9 %.

               (3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók. Késedelmi kamat fizetésére jogot adó visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatláb egy százalékponttal megnövelt értékének megfelelő késedelmi kamat fizetendő.

            2. cikk
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2019. február 20-án.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

            (2)  A Tanács 1338/2006/EK rendelete (2006. szeptember 8.) a Kínai Népköztársaságból származó puhított bőr behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 251., 2006.9.14., 1. o.).

            (3)  A Tanács 1153/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. december 3.) a Kínai Népköztársaságból származó puhított bőr behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 334., 2012.12.6., 31. o.).

            (4)  Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről (HL C 72., 2017.3.8., 3. o.).

            (5)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó puhított bőr behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 416., 2017.12.6., 15. o.).

            (6)  https://www.globalsources.com/si/AS/Henan-Prosper/6008801452841/Homepage.htm.

            (7)  Forrás: Eurostat

            (8)  Forrás: Eurostat

            (9)  Az uniós gazdasági ágazat szerint egy bőr 6,5–7 négyzetláb között van. (7 millió * 6,75 = 47,25 millió)

            (10)  Ázsiai/csendes-óceáni bőrvásár-kiállítók adattára (http://www.aplf.com/en-US/534/henan-prosper/6740), illetve egy bőripari magazin cikke (http://www.leathermag.com/news/newsmichael-lu-henan-prosper-skins-leather-enterprise-co-ltd)

            (11)  A kapacitás pontos adatai bizalmasak.

            (12)  Az export értékét amerikai dollárban és FOB-alapon kell kifejezni. A mennyiségeket kg-ban kell megadni.

            (13)  A Bíróság (harmadik tanács) C-365/15. sz., Wortmann kontra Hauptzollamt Bielefeld ügyben 2017. január 18-án hozott ítéletének (EU:C:2017:19) 35–39. pontja.


title: A Bizottság (EU) 2019/591 végrehajtási rendelete (2019. április 11.) a 136/2004/EK rendelet V. mellékletének Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának és egyes koronafüggőségeinek a szalma- és szénaszállítmányok Unióba való behozatalára engedéllyel rendelkező harmadik országok jegyzékébe való felvétele tekintetében történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg.)

text:
                  11.4.2019

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  LI 100/20

         A BIZOTTSÁG (EU) 2019/591 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2019. április 11.)
         a 136/2004/EK rendelet V. mellékletének Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának és egyes koronafüggőségeinek a szalma- és szénaszállítmányok Unióba való behozatalára engedéllyel rendelkező harmadik országok jegyzékébe való felvétele tekintetében történő módosításáról
         (EGT-vonatkozású szöveg)
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel a harmadik országokból a Közösségbe behozott termékek állategészségügyi ellenőrzésének megszervezésére irányadó elvek megállapításáról szóló, 1997. december 18-i 97/78/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 19. cikke (1) bekezdésére,
         mivel:

                     (1)

                     2017. március 29-én az Egyesült Királyság az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 50. cikkének megfelelően bejelentette az Unióból való kilépésre vonatkozó szándékát. 2019. március 22-én az Európai Tanács elfogadta az (EU) 2019/476 határozatot (2), amely – az Egyesült Királysággal egyetértésben – meghosszabbította az EUSZ 50. cikkének (3) bekezdése szerinti időszakot. Az említett határozat szerint abban az esetben, ha az Egyesült Királyság alsóháza legkésőbb 2019. március 29-ig nem hagyja jóvá a kilépésről rendelkező megállapodást, az EUSZ 50. cikkének (3) bekezdésében meghatározott határidő 2019. április 12-ig kerül meghosszabbításra. Mivel az alsóház 2019. március 29-ig nem hagyta jóvá a kilépésről rendelkező megállapodást, az uniós jog 2019. április 13-tól (a továbbiakban: a kilépés időpontja) nem lesz alkalmazandó az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban.

                     (2)

                     A 97/78/EK irányelv megállapítja a harmadik országokból az Unióba behozott termékek állategészségügyi ellenőrzésének megszervezésére irányadó elveket. Az említett irányelv 19. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a Bizottságnak össze kell állítania azon növényi termékek listáját, amelyeket – fertőző és ragályos állatbetegségek Unióba való átterjedésének kockázata miatt – a határon állategészségügyi vizsgálatoknak kell alávetni, valamint azon harmadik országok listáját, amelyek számára engedélyezik a szóban forgó termékek Unióba történő kivitelé.

                     (3)

                     Ennek megfelelően a 136/2004/EK bizottsági rendelet (3) IV. melléklete a határon végzett állategészségügyi vizsgálatnak alávetett növényi termékként sorolja fel a szénát és a szalmát, a rendelet V. melléklete pedig felsorolja azon tagállamokat, amelyekből a tagállamok szénát és szalmát importálhatnak.

                     (4)

                     Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága biztosította a szükséges garanciákat ahhoz, hogy az említett ország és egyes koronafüggőségei a kilépés időpontjától megfeleljenek a 136/2004/EK rendeletben a szalma- és szénaszállítmányoknak az Unióba történő behozatalára vonatkozóan megállapított feltételeknek azáltal, hogy egy legalább kilenc hónapos kezdeti időszakban továbbra is alkalmazzák az uniós jogszabályokat.

                     (5)

                     Éppen ezért – figyelembe véve a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága által nyújtott egyedi garanciákat, valamint annak érdekében, hogy a kilépés időpontja után elkerülhetők legyenek a szükségtelen kereskedelmi zavarok – Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságát és egyes koronafüggőségeit indokolt felvenni a 136/2004/EK rendelet V. mellékletében foglalt, a szalma- és szénaszállítmányoknak az Unióba történő behozatalára engedéllyel rendelkező országok jegyzékébe.

                     (6)

                     A 136/2004/EK rendelet V. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

                     (7)

                     Ezt a rendeletet 2019. április 13-tól indokolt alkalmazni, kivéve abban az esetben, ha a fenti napon az uniós jog továbbra is alkalmazandó Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságára és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságában.

                     (8)

                     Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk
            A 136/2004/EK rendelet V. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

            2. cikk
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
            Ezt a rendeletet 2019. április 13-tól kell alkalmazni.
            Nem alkalmazandó azonban abban az esetben, ha a fenti napon az uniós jog továbbra is alkalmazandó Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságára és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságában.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2019. április 11-én.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  HL L 24., 1998.1.30., 9. o.

            (2)  Az Európai Tanácsnak az Egyesült Királysággal egyetértésben hozott (EU) 2019/476 határozata (2019. március 22.) az EUSZ 50. cikkének (3) bekezdése szerinti határidő meghosszabbításáról (HL L 80 I., 2019.3.22., 1. o.).

            (3)  A Bizottság 136/2004/EK rendelete (2004. január 22.) a harmadik országokból behozott termékeknek a közösségi állategészségügyi határállomásokon való állategészségügyi ellenőrzésére vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 21., 2004.1.28., 11. o.).

            MELLÉKLET
            A 136/2004/EK rendelet V. melléklete a következőképpen módosul:

                        a)

                        a melléklet a Chilére vonatkozó bejegyzés alatt a következő sorokkal egészül ki:

                                    „GB

                                    Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága

                                    GG

                                    Guernsey”

                        b)

                        a melléklet az Izlandra vonatkozó bejegyzés alatt a következő sorral egészül ki:

                                    „JE

                                    Jersey”


title: A Bizottság (EU) 2019/808 végrehajtási rendelete (2019. május 20.) az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól szóló 1210/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról

text:
                  21.5.2019

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 133/8

         A BIZOTTSÁG (EU) 2019/808 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
         (2019. május 20.)
         az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól szóló 1210/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól és a 2465/96/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. július 7-i 1210/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke b) pontjára,
         mivel:

                     (1)

                     Az 1210/2003/EK rendelet III. melléklete felsorolja azon állami intézményeket, vállalkozásokat és szervezeteket, valamint a korábbi iraki kormány azon természetes és jogi személyeit, intézményeit és szervezeteit, amelyekre az említett rendelet értelmében a 2003. május 22-én Irakon kívül található pénzkészletek és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

                     (2)

                     2019. május 14-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy tizenhárom bejegyzést töröl az azon személyekre és szervezetekre vonatkozó jegyzékéből, amelyekre vonatkozóan a pénzkészletek és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell.

                     (3)

                     Az 1210/2003/EK rendelet III. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

            1. cikk
            Az 1210/2003/EK rendelet III. melléklete az e rendelet mellékletében foglaltak szerint módosul.

            2. cikk
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

            Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
            Kelt Brüsszelben, 2019. május 20-án.

                  a Bizottság részéről,

                  az elnök nevében,

                  a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat vezetője

            (1)  HL L 169., 2003.7.8., 6. o.

            MELLÉKLET
            Az 1210/2003/EK tanácsi rendelet III. mellékletében a következő bejegyzéseket el kell hagyni:

                           „25.

                           DIRECTORATE GENERAL OF BAGDAD ELECTRICITY DISTRIBUTION. Cím: P.O. Box 24042, Al-Jumhuriya Street, Building 66, Bagdad, Irak.”

                           „54.

                           IDRISI CENTRE FOR ENGINEERING CONSULTANCY (ICEC). Cím: Museum Square, Karkh, P.O. Box 14077, Bagdad, Irak.”

                           „90.

                           NATIONAL CENTRE FOR ENGINEERING AND ARCHITECTURAL CONSULTANCY. Cím: Rashid Street, P.O. Box 11387, Bagdad, Irak.”

                           „135.

                           STATE ENTERPRISE FOR FERTILIZER INDUSTRIES. Cím: P.O. Box 74, Basrah, Irak.”