title: A Bizottság (EU) 2018/34 végrehajtási rendelete (2017. szeptember 28.) a 2014/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően a díjjegyzék egységesített formátumára és egységes szimbólumára vonatkozó végrehajtás-technikai standardok meghatározásáról (EGT-vonatkozású szöveg. )

text:
                  11.1.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 6/37

            A BIZOTTSÁG (EU) 2018/34 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
      (2017. szeptember 28.)
      a 2014/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően a díjjegyzék egységesített formátumára és egységes szimbólumára vonatkozó végrehajtás-technikai standardok meghatározásáról
      (EGT-vonatkozású szöveg)
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
      tekintettel a fizetési számlákhoz kapcsolódó díjak összehasonlíthatóságáról, a fizetésiszámla-váltásról és az alapszintű fizetési számla nyitásáról, illetve használatáról szóló, 2014. július 23-i 2014/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 4. cikke (6) bekezdésének harmadik albekezdésére,
      mivel:

                  (1)

                  A 2014/92/EU irányelv előírja a tagállamok számára annak biztosítását, hogy a pénzforgalmi szolgáltatók papíron vagy más tartós adathordozón díjjegyzéket bocsássanak a fogyasztó rendelkezésére, amely tartalmazza a fizetési számlához kapcsolódó legjellemzőbb szolgáltatások végleges jegyzékében levő egységesített megnevezéseket, és – amennyiben az adott szolgáltatást valamely pénzforgalmi szolgáltató nyújtja – az egyes szolgáltatások vonatkozó díjait. A végleges jegyzéket a tagállamoknak kell közzétenniük és azokba be kell építeniük a (EU) 2018/32 rendeletben (2) meghatározott egységesített uniós terminológiát.

                  (2)

                  Annak biztosítása érdekében, hogy a díjjegyzék megfeleljen a 2014/92/EU irányelv céljainak, és ezzel egyidejűleg az összehasonlítást és az átláthatóságot megkönnyítő megfelelő tájékoztatást nyújtson a fogyasztók részére, a pénzforgalmi szolgáltatóknak egységesített díjjegyzékmintát kell használniuk, amelyhez a díjjegyzék kitöltésére vonatkozó egyértelmű utasításokat kell biztosítani.

                  (3)

                  Mivel a díjjegyzék célja, hogy a fogyasztók a fizetésiszámla-szerződés megkötését megelőzően a fizetési számlára vonatkozó ajánlatok összehasonlítására lehetőséget adó információkat kapjanak, a pénzforgalmi szolgáltatónak a fogyasztónak kínált egyes fizetési számlákra vonatkozó díjjegyzéket egységesített minta alapján kell elkészítenie.

                  (4)

                  Annak érdekében, hogy a fogyasztók ki tudják választani az igényeiknek leginkább megfelelő számlát, ugyanakkor biztosított legyen a magas szintű egységesítés, lehetővé kell tenni megfelelő csomagkombinációk bemutatását, továbbá azt, hogy a pénzforgalmi szolgáltató a szóban forgó fizetési számlára vonatkozóan egynél több díjjegyzéket készíthessen, feltéve, hogy minden egyes díjjegyzékbe legalább egy csomagot belefoglal.

                  (5)

                  Annak érdekében, hogy megkönnyítsük a fogyasztó számára a különböző típusú csomagok tartalmának és azok díjainak megértését, a csomagokat a díjjegyzékben elkülönítve kell felsorolni.

                  (6)

                  Annak érdekében, hogy a fogyasztók egyértelmű képet kapjanak a csomagról, külön táblázatban – a csomagok tartalmára vonatkozó információtól elkülönítve – kell bemutatni azokat a szolgáltatásokat, amelyek meghaladják a csomag keretét és nem szerepelnek a legjellemzőbb szolgáltatások végleges nemzeti jegyzékében és így nem kerülnek feltüntetésre a díjjegyzékben.

                  (7)

                  Mivel a fogyasztók rendelkezésére bocsátott egyes díjjegyzékek tartalma a szóban forgó pénzforgalmi szolgáltatók szolgáltatásokra vonatkozó ajánlatától, továbbá a fizetési számlákhoz kapcsolódó legjellemzőbb szolgáltatások egyes tagállamok által összeállított, végleges jegyzékétől függ, az egységes piacon kínált fizetési számlák összehasonlíthatóságának biztosításához a díjjegyzéknek tartalmaznia kell bizonyos címeket, amelyek szerint a különböző szolgáltatásokat csoportosítani kell.

                  (8)

                  A díjjegyzékmintának külön táblázatot kell tartalmaznia azon pénzforgalmi szolgáltatók számára, amelyeknek átfogó költségmutatót is meg kell adniuk.

                  (9)

                  Ez a rendelet az Európai Felügyeleti Hatóság (Európai Bankhatóság) (EBH) által a Bizottságnak benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeten alapul.

                  (10)

                  Az EBH nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét,

            ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
      1. cikk
      A díjjegyzékminta és annak egységes szimbóluma
      (1)   A pénzforgalmi szolgáltató a mellékletben meghatározott mintát használja, és azt a 2–13. cikkben meghatározottaknak megfelelően tölti ki.
      (2)   A pénzforgalmi szolgáltató a díjjegyzékmintát a kitöltés során csak az e rendeletben előírtaknak megfelelően módosítja. A pénzforgalmi szolgáltató mindenekelőtt betartja az információk, címek és alcímek mintában meghatározott sorrendjét. A díjjegyzék:

                  a)

                  A4-es méretű, álló formátumú;

                  b)

                  tartalmazza a „Díjjegyzék” címet az első oldal tetején középen, a pénzforgalmi szolgáltatónak a dokumentum bal felső sarkában látható logója, valamint a dokumentum jobb felső sarkában látható egységes szimbólum között;

                  c)

                  tartalmazza a mellékletben meghatározott mintának megfelelően ábrázolt egységes szimbólumot, amelynek mérete 2,5 cm × 2,5 cm;

                  d)

                  Arial vagy ahhoz hasonló, 11-es méretű betűtípus használatával készül, kivéve a „Díjjegyzék” címet, amelyhez 16-os betűméretet kell használni, félkövérrel szedve; a címekhez félkövér 14-es betűméretet, az alcímekhez pedig 12-es betűméretet kell használni, kivéve, ha a látássérült személyekre tekintettel a nemzeti jog a betűméret növelését vagy a Braille-írás használatát írja elő, vagy arról a fogyasztó és a pénzforgalmi szolgáltató megállapodik;

                  e)

                  fekete-fehér nyomtatással készül a pénzforgalmi szolgáltató logójának és az egységes szimbólumnak a kivételével, amelyeket a 2. cikkben meghatározottaknak megfelelően színesben is meg lehet jeleníteni;

                  f)

                  a címek színe az RGB színmodell 166 166 166 referenciaszámú színárnyalatának megfelelő középszürke, az alcímeké pedig az RGB színmodell 191 191 191 referenciaszámú színárnyalatának megfelelő világosszürke;

                  g)

                  oldalai számozottak.

            (3)   A pénzforgalmi szolgáltató az általa az ügyfeleknek kínált minden egyes fizetési számlára vonatkozóan külön díjjegyzéket bocsát rendelkezésre.
      (4)   A 2014/92/EU irányelv IV. fejezetében említett alapszintű fizetési számla biztosításától függetlenül, amennyiben a pénzforgalmi szolgáltató csak egyetlen, a 2014/92/EU irányelv 4. cikkének (3) bekezdésében említett különböző szolgáltatáscsomagokkal kombinálható fizetési számlára vonatkozó ajánlatot ad a fogyasztónak, a pénzforgalmi szolgáltató az említett számlára vonatkozóan készíthet egynél több díjjegyzéket, feltéve, hogy az egyes díjjegyzékek legalább egy csomagot magukban foglalnak.
      2. cikk
      Az egységes szimbólum és a pénzforgalmi szolgáltató logója
      (1)   Az egységes szimbólum színes megjelenítése esetén a háttér színe az RGB színmodell 0/51/153 (hexadecimális: 003399) referenciaszámú színárnyalatának, a szimbólum színe az RGB színmodell 255/204/0 (hexadecimális: FFCC00) referenciaszámú színárnyalatának felel meg.
      (2)   A pénzforgalmi szolgáltató logójának mérete megegyezik az egységes szimbólum méretével.
      (3)   A logó csak akkor tüntethető fel színesben, ha az egységes szimbólum is színes. Fekete-fehér nyomtatás esetén az egységes szimbólumnak jól olvashatónak kell lennie.
      3. cikk
      A számlavezető neve
      A számlát vezető pénzforgalmi szolgáltató nevét félkövér betűkkel szedve, balra igazítva kell feltüntetni.
      4. cikk
      A számla megnevezése
      A számlavezető neve alatt kell feltüntetni a számla megnevezését félkövér betűkkel szedve, balra igazítva.
      5. cikk
      Dátum
      A számla megnevezése alatt – az 1. cikk (2) bekezdésének d) pontjában előírt betűtípus használatával, balra igazítva – fel kell tüntetni azt a dátumot, amikor a pénzforgalmi szolgáltató utoljára frissítette a díjjegyzéket.
      6. cikk
      Bevezető nyilatkozat
      (1)   A mintában meghatározott bevezető nyilatkozat szövegét változtatás nélkül kell átvenni a díjjegyzékben, 1,15-ös sorközzel, a szöveg előtt 0 pontos, a szöveg után pedig 10 pontos távolságot hagyva.
      (2)   A pénzforgalmi szolgáltató a szögletes zárójelben szereplő szöveg helyén tünteti fel a releváns szerződéskötést megelőző és szerződéses dokumentumok megnevezését.
      7. cikk
      „Szolgáltatások és díjak” táblázat
      (1)   Amennyiben a pénzforgalmi szolgáltató kínál olyan szolgáltatást, amelyet tartalmaz a 2014/92/EU irányelv 3. cikkének (5) bekezdésében említett, a fizetési számlákhoz kapcsolódó legjellemzőbb szolgáltatásokra vonatkozó végleges nemzeti jegyzék, a szolgáltatásokra és díjakra vonatkozó táblázatban felsorolja ezeket a szolgáltatásokat, továbbá azok megfelelő díjait a következők szerint:

                  a)

                  a szolgáltatásokat a „Szolgáltatás” oszlopban tünteti fel balra igazítva, félkövér betűkkel szedve;

                  b)

                  minden egyes szolgáltatást csak egyszer, a táblázat megfelelő alcíme alatt ad meg, például a számlanyitást vagy -vezetést az „Általános számlaszolgáltatások” alcím alatt;

                  c)

                  a szolgáltatások díjait a „Díj” oszlopban tünteti fel, jobbra igazítva;

                  d)

                  amennyiben a díjat nem az alkalmankénti igénybevételek alapján, hanem rendszeres gyakorisággal számítják fel, a „Díj” oszlopban balra igazítva megadja a gyakoriságot, jobbra igazítva pedig az adott időszakra vonatkozó megfelelő díjat; a teljes éves díjat közvetlenül a gyakoriságra vonatkozó adat alatti sorban tünteti fel félkövér betűkkel szedve, balra igazítva a „Teljes éves díj” kifejezést, a megfelelő díjat pedig jobbra igazítva,

                  e)

                  a sorköz egyszeres és 0 pontos távolságot kell hagyni minden egyes szolgáltatás és díj előtt és után.

            (2)   Amennyiben a pénzforgalmi szolgáltató által kínált, valamely alcímhez tartozó szolgáltatás egyikét sem tartalmazza a fizetési számlákhoz kapcsolódó legjellemzőbb szolgáltatások végleges nemzeti jegyzéke, a szóban forgó alcímhez kapcsolódó teljes sort az alcímmel együtt törölni kell.
      (3)   Amennyiben a pénzforgalmi szolgáltatók a legjellemzőbb szolgáltatások 2014/92/EU irányelv 3. cikkének (5) bekezdésében említett végleges nemzeti jegyzékében található valamely szolgáltatást vagy szolgáltatásokat nem kínálnak, vagy ha a számla keretében az adott szolgáltatás nem áll rendelkezésre, „a szolgáltatás nem áll rendelkezésre” kifejezést kell feltüntetni.
      (4)   Amennyiben az alábbi esetek valamelyikében a pénzforgalmi szolgáltató külön díjakat számít fel, az adott szolgáltatáshoz tartozóan a „Díj” oszlopban külön sorban ismerteti az egyes díjköteles eseteket, csatornákat vagy feltételeket („díjtípusok”):

                  a)

                  egy adott szolgáltatás nyújtásáért eltérő díjak – például ugyanazon szolgáltatásra vonatkozóan kezdeti előkészítési díj, majd azt követően végrehajtási díj – felszámítása;

                  b)

                  a szolgáltatás kérése, igénybevétele vagy nyújtása különböző csatornákon – például telefonon, bankfiókon vagy interneten – keresztül történik;

                  c)

                  egy adott szolgáltatás díja valamilyen egyedi feltétel teljesülésétől függ, például minimális vagy maximális küszöbérték elérése átutalás vagy készpénzfelvétel esetén.

            A leírást balra igazítva, a díjat pedig jobbra igazítva kell megadni.
      (5)   Amennyiben a díjakat különböző típusú díjak kombinációjaként számítják fel, például ha a díjak az igénybe vett csatornától függően eltérnek, majd egy küszöbérték elérését követően további bontásra kerülnek, a pénzforgalmi szolgáltató a (4) bekezdés alkalmazása mellett jobbra igazítva feltünteti minden egyes további díjtípus leírását.
      8. cikk
      Az „Általános számlaszolgáltatások” alcímhez tartozó díjak részét képező szolgáltatáscsomagok ismertetése
      (1)   Amennyiben a fizetési számlához kapcsolódó szolgáltatáscsomag az „Általános számlaszolgáltatások” alcím alatti díjak részeként kerül felszámításra, a csomaghoz tartozó valamennyi szolgáltatást – függetlenül attól, hogy azokat tartalmazza-e a 2014/92/EU irányelv 3. cikkének (5) bekezdésében említett, fizetési számlákhoz kapcsolódó legjellemzőbb szolgáltatások végleges nemzeti jegyzéke – a táblázat általános számlaszolgáltatásokra vonatkozó szakaszában kell megadni, a szolgáltatáscsomagra vonatkozó sorban.
      (2)   A pénzforgalmi szolgáltatóknak a 10. cikknek megfelelően fel kell tüntetniük a szolgáltatáscsomag keretét meghaladó bármely szolgáltatásra vonatkozó díjat.
      (3)   Amennyiben a szolgáltatáscsomaghoz tartozó szolgáltatások száma nem korlátozott, a pénzforgalmi szolgáltató törli a sor alján található következő mondatot „A kereten felül igénybe vett szolgáltatásokért külön díjat számítunk fel.”.
      (4)   Amennyiben egy szolgáltatáscsomagot nem kínálnak a számla keretében, vagy ha a szolgáltatáscsomag díját az általános számlaszolgáltatások díjától elkülönítve számítják fel, a szolgáltatáscsomagra vonatkozó teljes sort törölni kell.
      9. cikk
      Az „Általános számlaszolgáltatások” alcímhez tartozó díjaktól elkülönítve felszámított szolgáltatáscsomagok ismertetése
      (1)   Amennyiben a pénzforgalmi szolgáltató a számlával a fizetési számlához kapcsolódó szolgáltatáscsomagot kínál, és a szóban forgó szolgáltatáscsomagot az „Általános számlaszolgáltatások” alcímhez tartozó, a szolgáltatásokat és díjakat tartalmazó táblázatban feltüntetett díjaktól elkülönítve számítja fel, a pénzforgalmi szolgáltatók a szolgáltatáscsomagra vonatkozó táblázatban feltüntetik a következőket:

                  a)

                  a csomaghoz tartozó valamennyi szolgáltatás, függetlenül attól, hogy azokat tartalmazza-e a 2014/92/EU irányelv 3. cikkének (5) bekezdésében említett, fizetési számlákhoz kapcsolódó legjellemzőbb szolgáltatások végleges nemzeti jegyzéke;

                  b)

                  a csomagdíjhoz tartozó egyes szolgáltatások mennyisége, vagy számmal kifejezve vagy annak megjelölésével, hogy a szolgáltatások száma nem korlátozott;

                  c)

                  a „Díj” oszlopban jobbra igazítva a csomagdíj.

            (2)   Amennyiben a csomagra rendszeres gyakorisággal számítanak fel díjat, a „Díj” oszlopban balra igazítva fel kell tüntetni a gyakoriságot, közvetlenül a gyakoriság alatti sorban pedig a teljes éves díjat, félkövér betűkkel szedve és a „Teljes éves díj” kifejezés használatával.
      (3)   A pénzforgalmi szolgáltatóknak a 10. cikknek megfelelően fel kell tüntetniük a szolgáltatáscsomag keretét meghaladó bármely szolgáltatásra vonatkozó díjat.
      (4)   Amennyiben a csomaghoz tartozó szolgáltatások száma nem korlátozott, a pénzforgalmi szolgáltató törli a táblázat alján található következő mondatot: „A kereten felül igénybe vett szolgáltatásokért külön díjat számítunk fel.”.
      (5)   Amennyiben a díjjegyzék több, az (1) bekezdés hatálya alá tartozó csomagot tartalmaz, a pénzforgalmi szolgáltatók az egyes csomagokra vonatkozó, e cikk szerinti információt külön táblázatban adják meg, adott esetben a szolgáltatáscsomag márkanevének feltüntetésével.
      (6)   Amennyiben a pénzforgalmi szolgáltató a számla keretében nem kínálja a szolgáltatáscsomagot, vagy ha a szolgáltatáscsomag díját az általános számlaszolgáltatások díjának részeként számítja fel, a teljes táblázatot törölni kell.
      10. cikk
      A fizetési számlához kapcsolódó szolgáltatáscsomagokban foglalt mennyiséget meghaladó szolgáltatások kiegészítő díjait tartalmazó táblázat
      (1)   A pénzforgalmi szolgáltatók ebben a táblázatban tüntetik fel a csomag keretén felüli szolgáltatások 8. és 9. cikkben említett kiegészítő díjait, amennyiben a szolgáltatásokra és díjakra vonatkozó táblázat nem tartalmazza ezt az információt, vagy ha a szolgáltatás díja eltér a táblázatban megadottól.
      (2)   Amennyiben a pénzforgalmi szolgáltató több csomagot kínál és az (1) bekezdésben említett kiegészítő díjak a csomagtól függően eltérnek, a pénzforgalmi szolgáltatók minden egyes csomagra vonatkozóan külön tüntetik fel a különböző díjakat, és adott esetben megadják a csomag márkanevét.
      (3)   A pénzforgalmi szolgáltatók a táblázat kitöltésekor adott esetben az ebben a rendeletben meghatározott formátumot és szerkezetet követik.
      (4)   Amennyiben a díjjegyzék nem tartalmaz információt a szolgáltatáscsomagokról, a pénzforgalmi szolgáltatók törlik az (1) bekezdésben említett táblázatot.
      11. cikk
      Átfogó költségmutató
      (1)   Amennyiben a nemzeti rendelkezések ezt előírják, a pénzforgalmi szolgáltatók külön táblázatban feltüntetik a fizetési számla teljes éves költségét összesítő átfogó költségmutatót.
      (2)   A pénzforgalmi szolgáltatók törlik az átfogó költségmutatóra vonatkozó táblázatot, amennyiben a nemzeti rendelkezések nem írják elő a pénzforgalmi szolgáltatók számára annak feltüntetését.
      12. cikk
      Márkanevek
      Márkanév használata esetén azt közvetlenül a szolgáltatás megnevezése után, az 1. cikk (2) bekezdésének d) pontjában előírt betűtípussal és szögletes zárójelek között kell feltüntetni.
      13. cikk
      Elektronikus eszközök alkalmazása
      (1)   Amennyiben a pénzforgalmi szolgáltató a díjjegyzéket elektronikus eszközök útján biztosítja – feltéve, hogy ezzel párhuzamosan a fogyasztó rendelkezésére bocsátja a mellékletben meghatározott mintának megfelelő és a 2–12. cikkben előírt módon kitöltött díjjegyzék másolatát – a mintától kizárólag a következők szerint térhet el:

                  a)

                  az 1. cikk (2) bekezdésének d) pontjától eltérve növelheti a betűméreteket, feltéve, hogy az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott méretarányok megmaradnak;

                  b)

                  abban az esetben, ha az elektronikus eszközök mérete olyan, hogy több táblázat és oszlop használata megnehezítené a díjjegyzék olvashatóságát, használhat egyetlen oszlopot vagy egyetlen táblázatot, amennyiben az információk, a címek és alcímek sorrendje megmarad;

                  c)

                  használhat olyan elektronikus szerkesztési elemeket, mint a rétegezés és az előugró elemek, feltéve, hogy a díjjegyzék címét, az egységes szimbólumot, a címeket és alcímeket jól láthatóan feltünteti és megtartja az információk sorrendjét.

            (2)   Az (1) bekezdés c) pontjában említett elektronikus szerkesztési elemek használata nem lehet annyira feltűnő, hogy elterelje a fogyasztó figyelmét a díjjegyzékben található információkról. A rétegezés és előugró elemek használatával megjelenített információknak az e rendeletben hivatkozott információkra kell korlátozódniuk.
      14. cikk
      Hatálybalépés
      Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

         Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
         Kelt Brüsszelben, 2017. szeptember 28-án.

               a Bizottság részéről

               az elnök

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  HL L 257., 2014.8.28., 214. o.

         (2)  A Bizottság (EU) 2018/32 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. szeptember 28.) a 2014/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a fizetési számlákhoz kapcsolódó legjellemzőbb szolgáltatások uniós szinten egységesített terminológiájára vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (Lásd e Hivatalos Lap 3. oldalát).

         (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

         MELLÉKLET

            Díjjegyzékminta

         Szövege kép

            Díjjegyzék
            Számlavezető neve:
            Számla megnevezése:
            Dátum:
            ·
            Ez a dokumentum a fizetési számlához kapcsolódó fő szolgáltatások igénybevételének díjairól nyújt tájékoztatást. Segítséget ad továbbá az említett díjaknak a más számlákhoz kapcsolódó díjakkal való összehasonlításához.
            ·
            A számlához kapcsolódó, de itt fel nem sorolt egyéb szolgáltatások igénybevételéért további díjak számíthatóak fel. Teljes körű tájékoztatás itt található [adja meg a megfelelő, szerződéskötés előtti és szerződéses dokumentumok megnevezését].
            ·
            Az e dokumentumban használt kifejezéseket ismertető fogalomtár díjmentesen elérhető.
            Szolgáltatás
            Díj
            Általános számlaszolgáltatások
            [fő szolgáltatás] [márkanév]
            A következőkből álló szolgáltatáscsomagot tartalmazza:
            A kereten felül igénybe vett szolgáltatásokért külön díjat számítunk fel.
            Fizetések (kivéve a kártyás fizetéseket)
            Kártyák és készpénz
            Folyószámlahitelek és kapcsolódó szolgáltatások
            Egyéb szolgáltatások

         Szövege kép

            Szolgáltatáscsomag
            Díj
            [márkanév]
            A kereten felül igénybe vett szolgáltatásokért külön díjat számítunk fel.
            Többletszolgáltatásokra vonatkozó információ
            Információ a szolgáltatáscsomag keretét meghaladó szolgáltatásokért fizetendő díjakról (a fent felsorolt díjak kivételével)
            Szolgáltatás
            Díj
            [márkanév]
            Átfogó költségmutató


title: A Bizottság (EU) 2018/50 végrehajtási rendelete (2018. január 11.) az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 280. alkalommal történő módosításáról

text:
               12.1.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 7/35

         A BIZOTTSÁG (EU) 2018/50 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2018. január 11.)
   az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 280. alkalommal történő módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló, 2002. május 27-i 881/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjára és 7a. cikkének (5) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

               (2)

               2017. december 26-án az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy egy bejegyzést töröl, egy bejegyzést pedig módosít az azon személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó jegyzékben, amelyekre vonatkozóan a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell. A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 881/2002/EK rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2018. január 11-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

            a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat vezetője

      (1)  HL L 139., 2002.5.29., 9. o.

      MELLÉKLET
      A 881/2002/EK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

                  1.

                  A „Zayn Al-Abidin Muhammad Hussein (más néven a) Abu Zubaida; b) Abd Al-Hadi Al-Wahab; c) Zain Al-Abidin Muhahhad Husain; d) Zayn Al-Abidin Muhammad Husayn; e) Zeinulabideen Muhammed Husein Abu Zubeidah; f) Abu Zubaydah; g) Tariq Hani). Születési ideje: 1971.3.12. Születési helye: Rijád, Szaúd-Arábia. Állampolgársága: palesztin. Egyéb információ: a) Oszáma bin Láden közeli munkatársa és a terroristák utazásainak egyik szervezője; b) 2007 júliusa óta az Amerikai Egyesült Államok tartja őrizetben. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2001.1.25.” bejegyzést a „Természetes személyek” részben el kell hagyni.

                  2.

                  A „Seifallah Ben Hassine (más néven a) Seif Allah ben Hocine; b) Saifallah ben Hassine; c) Sayf Allah 'Umar bin Hassayn; d) Sayf Allah bin Hussayn; e) Abu Iyyadh al-Tunisi; f) Abou Iyadh el-Tounsi; g) Abu Ayyad al-Tunisi; h) Abou Aayadh; i) Abou Iyadh). Születési ideje: 1965.11.8. Születési helye: Tunisz, Tunézia. Állampolgársága: tunéziai. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2014.9.23.” bejegyzés helyébe a „Természetes személyek” részben a következő szöveg lép:
                  „Seifallah Ben Omar Ben Mohamed Ben Hassine (más néven a) Seif Allah ben Hocine; b) Saifallah ben Hassine; c) Sayf Allah 'Umar bin Hassayn; d) Sayf Allah bin Hussayn; e) Abu Iyyadh al-Tunisi; f) Abou Iyadh el-Tounsi; g) Abu Ayyad al-Tunisi; h) Abou Aayadh; i) Abou Iyadh; j) Seifallah ben Amor ben Hassine). Címe: a) 60 Rue de la Libye, Hammam Lif, Ben Arous, Tunézia; b) Líbia (lehetséges tartózkodási hely 2017. júliusban). Születési ideje: 1965.11.8. Születési helye: Tunisz, Tunézia. Állampolgársága: tunéziai. Útlevélszáma: G557170 tunéziai szám, 1989. november 16-án kibocsátva. Nemzeti személyazonosító száma: 2011.5.3-án (Hammam Lifben) kibocsátott 05054425 számú tunéziai nemzeti személyazonosító igazolvány. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2014.9.23.”


title: A Bizottság (EU) 2018/48 végrehajtási rendelete (2018. január 11.) egy elnevezésnek a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába történő bejegyzéséről (Suikerstroop [HKT])

text:
                  12.1.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 7/23

            A BIZOTTSÁG (EU) 2018/48 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
      (2018. január 11.)
      egy elnevezésnek a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába történő bejegyzéséről (Suikerstroop [HKT])
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
      tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (3) bekezdésének b) pontjára,
      mivel:

                  (1)

                  Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése b) pontjának megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Hollandia kérelmét a „Suikerstroop” elnevezés hagyományos különleges termékként („HKT”) történő bejegyzésére (2).

                  (2)

                  A „Suikerstroop” annak a növénynek a pépjéből nyert szirupos folyadék, amelyből a termék készül a cukorkristályok kinyerését követően. A név jelentése „cukorszirup”.

                  (3)

                  2014. szeptember 16-án a Bizottsághoz egyszerre három felszólalás érkezett: egy Finnországból, egy másik Dániából és egy harmadik a Nordic Sugar AB nevű (Dániában alapított) vállalattól.

                  (4)

                  A Dániából és a Finnországból érkezett felszólalást továbbították Hollandiába.

                  (5)

                  A Nordic Sugar AB által közvetlenül a Bizottsághoz benyújtott felszólalás alapján nem került sor felszólalási eljárásra. Az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke (1) bekezdésének második albekezdése szerint bármely olyan, jogos érdekkel rendelkező természetes vagy jogi személy, amely olyan tagállamban rendelkezik székhellyel vagy lakóhellyel, amely nem azonos azzal a tagállammal, ahol a kérelmet benyújtották, a székhelye szerinti tagállamban felszólalást nyújthat be. Ennek alapján a Nordic Sugar AB a Bizottsághoz közvetlenül nem nyújthatott be felszólalást vagy felszólalási nyilatkozatot.

                  (6)

                  2014. november 13-án a Bizottsághoz indokolással ellátott felszólalási nyilatkozat érkezett Finnországból. A Dániából érkezett, indokolással ellátott felszólalási nyilatkozat már szerepelt a felszólalásban. Mind a Dániából, mind a Finnországból érkezett, indokolással ellátott felszólalási nyilatkozat elfogadható volt az 1151/2012/EU rendelet 21. cikke értelmében.

                  (7)

                  A fenti rendelet 51. cikkének (3) bekezdése szerint a Bizottság 2014. december 19-én kelt leveleiben felhívta egyrészről Hollandiát és Finnországot, másrészről Hollandiát és Dániát, hogy a levelek keltétől számított három hónapos időszakon belül folytassák le a megegyezéshez szükséges konzultációkat.

                  (8)

                  Hollandia kérésére a Bizottság – az 1151/2012/EU rendelet 51. cikkének (3) bekezdésével összhangban – 2015. április 8-án kelt levelében meghosszabbította az érdekelt felek között folytatott konzultációk határidejét a fenti kérelemmel kapcsolatos két felszólalási eljárás tekintetében. A peren kívüli eljárás végső határideje tehát 2015. június 19-ig került meghosszabbításra.

                  (9)

                  Az előírt határidőig nem jött létre megegyezés a felek között. 2017. február 22-én kelt levelében Hollandia megküldte a Bizottsághoz a Finnországgal és Dániával folytatott konzultációk eredményeit. Mindezek alapján a Bizottságnak a konzultációk eredményének figyelembevételével, az 1151/2012/EU rendelet 52. cikke (3) bekezdésének b) pontjában előírt eljárásnak megfelelően kell meghoznia a bejegyzésre vonatkozó határozatát.

                  (10)

                  Indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatában Finnország és Dánia a következőket állította: 1) az elnevezés nem egyedi (egyszerűen cukorszirupot jelent); 2) a dán, svéd, finn, német és balti piacokon már meglévő több hasonló terméknél is ugyanezt az elnevezést használják; 3) nem egyediek a termék jellemzői és előállítási módja, mivel a Dániában, Finnországban és Svédországban értékesített hasonló termékek esetében ugyanezek a konkrét jellemzők és módszerek érvényesülnek. Emellett Finnország azon a véleményen van, hogy a kérelemben leírt termék nem tekinthető „speciális” sziruptípusnak, mivel a „Suikerstroop” terméktől eltérő termékek szintén 100 % cukorrépából vagy cukornádból készülnek.

                  (11)

                  Ezenkívül Dánia azt állította, hogy a termékleírás 3.1. pontját – miszerint „a” hagyományos holland termék „szöveg kerül feltüntetésre a címkén azon ország nyelvén, ahol a terméket forgalmazzák” – úgy kell átfogalmazni, hogy megfeleljen az 1151/2012/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdésében foglaltakkal. Másrészről Finnország azt állította, hogy a „hagyományos holland termék” meghatározás a kérelemben leírt termékre nézve nem egyedi, mivel az Észak-Európában forgalmazott hasonló termékek is hagyományosnak minősíthetők.

                  (12)

                  Ezt követően Finnország – a Hollandiával folytatott konzultációk során – kérte a 3.2. pont utolsó mondatának („Nincs más azonos nevű termék vagy hasonló hangzású névvel rendelkező hasonló termék”) törlését, mivel az helytelen.

                  (13)

                  A Bizottság értékelte az indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatokban, továbbá az érdekelt felek között lezajlott tárgyalásokkal kapcsolatban nyújtott tájékoztatásban kifejtett érveket, és arra a következtetésre jutott, hogy a „Suikerstroop” elnevezést HKT-ként kell bejegyezni.

                  (14)

                  A felszólalások alapját az 1151/2012/EU rendelet 21. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja képezi.

                  (15)

                  A rendeletben meghatározott feltételekkel való összeegyeztethetetlenség tekintetében három szempont került felvetésre: 1) az elnevezés nem egyedi; 2) nem egyediek a termék jellemzői és előállítási módja; 3) a termékleírás 3.1. pontjában szereplő „hagyományos holland termék” hivatkozás nem felel meg az 1151/2012/EU rendelet 18. cikke (3) bekezdésének.

                  (16)

                  Azzal kapcsolatban, hogy az elnevezést jogszerűen, elismerten és gazdaságilag jelentős módon használják hasonló mezőgazdasági termékekre vagy élelmiszerekre, egy kifogás került felvetésre: a dán, svéd, finn, német és balti piacokon már meglévő több hasonló terméknél is ugyanezt az elnevezést használják.

                  (17)

                  Az 1151/2012/EU rendelet nem írja elő azt, hogy a HKT elnevezés egyedi legyen. Ezt az 509/2006/EK tanácsi rendelet (3) 4. cikkének (2) bekezdése írta elő. Bár a kérelmet az 509/2006/EK rendelet hatálya alatt nyújtották be a Bizottsághoz, közzététele az 1151/2012/EU rendelet szerint történt és ezért – konkrét átmeneti rendelkezések hiányában – ez utóbbi rendelet tekintendő hatályosnak. Az 1151/2012/EU rendelet 18. cikkének (2) bekezdésével összhangban csak olyan elnevezés jegyezhető be HKT-ként, amely az adott termék leírására hagyományosan használt elnevezés, vagy jelzi a termék hagyományos jellegét vagy sajátosságát. Ebben az esetben a „Suikerstroop” elnevezést évszázadok óta használják ennek az adott terméknek a meghatározására. A termék sajátosságát jelzi, mivel ezt a szirupot a cukorrépából vagy cukornádból történő cukorgyártás során hátramaradó folyadékból állítják elő. Az elnevezés tehát teljesíti az 1151/2012/EU rendelet követelményeit.

                  (18)

                  Az 1151/2012/EK rendelet nem írja elő azt, hogy egy HKT termék egyedi vagy sajátos jellegű legyen. Azonosíthatónak és megkülönböztethetőnek kell lennie. Az 1151/2012/EU rendelet 18. cikkének (4) bekezdése szerint nem jegyezhető be olyan elnevezés, amely kizárólag egy adott termékcsoport általános jellemzőjére, vagy konkrét uniós jogszabályban meghatározott állításokra utal. Jellemzőit és előállítási módját tekintve a „Suikerstroop” egyértelműen azonosítva van. Emellett a termékleírásban „Suikerstroop” elnevezés alatt szereplő termék megfelel az 1151/2012/EU rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja szerinti követelményeknek, mivel az e termékre jellemző hagyományos előállítási módszerrel, továbbá a hagyományosan használt összetevőkből készül.

                  (19)

                  A termékleírás 3.1. pontjában foglalt mondat („A szándék az, hogy – amint az 1151/2012/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdése szerinti eljárás befejeződött – a” hagyományos holland termék „szöveg kerül feltüntetésre a címkén azon ország nyelvén, ahol a terméket forgalmazzák”) nem felel meg az 1151/2012/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdésében foglaltaknak. Helyébe a következő mondatot kell léptetni: Az elnevezést a„holland hagyományok szerint készült” állításnak kell kísérnie. A holland hatóságok elfogadták e módosítás szerepeltetését a termékleírásban, amelyet tájékoztatás céljából újból közzé kell tenni.

                  (20)

                  Bár más tagállamokban a „Suikerstroop” kifejezés – az e tagállamok hivatalos nyelveire való – fordításának tartott elnevezéssel forgalmaznak a „Suikerstroop” termékhez hasonló termékeket, ebből nem lehet arra következtetni, hogy a hasonló termékekhez „ugyanezt az elnevezést” használják e tagállamok piacán. Az e tagállamokban használt elnevezés valójában ugyanazt jelenti, mint a holland Suikerstroop kifejezés, de az nem ugyanaz, mint a „Suikerstroop”, hiszen ez egy másik nyelven van megadva. Emellett a „Suikerstroop” elnevezés nem önmagában, hanem csak a „holland hagyományok szerint készült” állítással összefüggésben élvez védelmet.

                  (21)

                  Ezért a „Suikerstroop” kérelemben hivatkozott termékhez hasonló, a dán, svéd, finn, német és balti piacokon forgalmazott termékek elnevezései – amelyek jelentése „cukorszirup” és amelyek a „Suikerstroop” elnevezés adott nyelvekre lefordított változatát képviselik – továbbra is használhatók. Nem egyeznek meg a „Suikerstroop” elnevezéssel, továbbá nem tekinthetők a „Suikerstroop” elnevezés utánzásának vagy idézésének, mivel nyilvántartásba vételét követően a „Suikerstroop” elnevezést a „holland hagyományok szerint készült” állításnak kell kísérnie. Az elnevezés védelme tehát a holland hagyományokra hivatkozó elnevezésre korlátozódik.

                  (22)

                  Emellett az is nyilvánvaló, hogy a „Suikerstroop” elnevezés nyilvántartásba vétele nem akadályozhatja meg az olyan önálló köznevek használatát, mint a „cukor” vagy a „szirup”.

                  (23)

                  Hollandia és Finnország megállapodott továbbá a 3.2. pont utolsó mondatának törlésében, amely a következőképpen szólt: „Nincs más azonos nevű termék vagy hasonló hangzású névvel rendelkező hasonló termék”. E mondat tehát törlendő a termékleírásból, amelyet tájékoztatás céljából újból közzé kell tenni.

                  (24)

                  A fentiek fényében a „Suikerstroop” elnevezést be kell jegyezni a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába. Az egységes dokumentum egységes szerkezetbe foglalt változatát tájékoztatás céljából közzé kell tenni.

                  (25)

                  Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági termékek minőségpolitikájával foglalkozó bizottság véleményével,

            ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
      1. cikk
      A „Suikerstroop” (HKT) elnevezés bejegyzésre kerül.
      Az első bekezdés szerinti elnevezés egy, a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) XI. melléklete szerinti 2.3. osztályba (kenyér, péksütemények, cukrászsütemények, édesipari termékek, kekszek és egyéb pékáru) tartozó terméket jelöl.
      2. cikk
      Az 1. cikkben említett elnevezést a „holland hagyományok szerint készült” állításnak kell kísérnie. A termékleírás konszolidált változatát e rendelet melléklete tartalmazza.
      3. cikk
      Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

         Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
         Kelt Brüsszelben, 2018. január 11-én.

               a Bizottság részéről

               az elnök

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

         (2)  HL C 187., 2014.6.19., 9. o.

         (3)  A Tanács 509/2006/EK rendelete (2006. március 20.) a hagyományos különleges terméknek minősülő mezőgazdasági termékekről és élelmiszerekről (HL L 93., 2006.3.31., 1. o.).

         (4)  A Bizottság 668/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 13.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

         MELLÉKLET

            HKT BEJEGYZÉSÉRE VONATKOZÓ KÉRELEM

         Az 509/2006/EK rendelete a hagyományos különleges terméknek minősülő mezőgazdasági termékekről és élelmiszerekről (*1)

            „SUIKERSTROOP”

            EK-szám: NL-TSG-0007-01203 –2014.1.27.

         1.   A KÉRELMEZŐ CSOPORTOSULÁS NEVE ÉS CÍME

                     Név:

                     Kenniscentrum suiker & voeding

                     Cím:

                     Amsterdamsestraatweg 39a, 3744 MA BAARN

                     Tel.:

                     +31 (0)35 – 5433455

                     Fax

                     +31 (0)35 – 5426626

                     E-mail-cím:

                     info@kenniscentrumsuiker.nl

               2.   TAGÁLLAM VAGY HARMADIK ORSZÁG
         Hollandia
         3.   TERMÉKLEÍRÁS
         3.1.   Bejegyzendő elnevezés(ek) (az 1216/2007/EK bizottsági rendelet
             (1)
            2. cikke)

         „Suikerstroop”
         Az elnevezést a „holland hagyományok szerint készült” állításnak kell követnie.
         3.2.   Az elnevezés

                     ☒

                     önmagában különleges

                     ☐

                     a mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonságát fejezi ki

               A terméknek évszázadok óta ez a neve. A „suikerstroop” [melasz] a cukorgyártás során keletkezik. A cukorról és cukorszirupról szóló, az élelmiszeripari kerettörvényhez csatolt 1977. évi rendelet 12. cikke úgy rendelkezik, hogy: „A »suikerstroop« elnevezést – amely előtt adott esetben a termék előállítására felhasznált növény neve áll – kizárólag annak a szirupos folyadéknak a leírására kell és szabad használni, amelyet a cukorkristályok kinyerését követően azon növény pépjéből nyertek, amelyből a terméket előállították…”.
         3.3.   Igényli-e a kérelmező az 509/2006/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján az elnevezés fenntartását?

                     ☒

                     Bejegyzés az elnevezés fenntartásával

                     ☐

                     Bejegyzés az elnevezés fenntartása nélkül

               3.4.   A termék típusa

         2.3. osztály: Kenyér, péksütemények, cukrászsütemények, édesipari termékek, kekszek és egyéb pékáru
         3.5.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása, amelyre a 3.1. pontban szereplő név vonatkozik (az 1216/2007/EK rendelete 3. cikkének (1) bekezdése)

         A „suikerstroop” a cukorrépa vagy cukornád pépjéből nyert szirupos folyadék, amelyből a termék készül a cukorkristályok kinyerését követően. E folyadék legalább 80 % kivonattartalommal, legfeljebb 4,0 % hamutartalommal és legalább 73 % látszólagos tisztasággal bír. A termék magas szárazanyag-tartalma a magas (több mint 60 g/100 g) cukorkoncentrációval kombinálva azt jelenti, hogy a termék hosszú ideig eltartható. A cukor biztosítja, hogy kevés „szabad víz” áll rendelkezésre, ami azt jelenti, hogy mikroorganizmusok nem tudnak kifejlődni.
         A termék jellemzői az alábbiak:

                     Szín

                     Brix-fok (2)

                     Összes cukor

                     „Suikerstroop”

                     2 000  – 30 000  IU (3)

                     min. 79°

                     min. 70 %

            Fizikai jellemzők

         A „suikerstroop” egy ragacsos, sűrű, nyúlós, sötétbarna, szirupos folyadék. Nagy mennyiségű (legalább 70 %) cukrot tartalmaz.

            Kémiai tulajdonságok

         A „suikerstroop” látszólagos tisztasága legalább 73 %. A kivonattartalomnak legalább 80 %-nak kell lennie, és a „suikerstroop” hamutartalma nem lehet 4 %-nál magasabb.

            Érzékszervi jellemzők

         A „suikerstroop” íze édes/sós és enyhén keserű. Az édességet a magas cukortartalom, míg a sósságot az ásványok és a cukorrépából vagy cukornádból származó más (oldható) összetevők adják, amelyek a gyártási folyamat eredményeként a szirupban találhatók.
         3.6.   A 3.1. pontban megadott elnevezéshez kötődő előállítási mód leírása

         A „suikerstroop” nyersanyaga a cukorrépából vagy cukornádból történő cukorgyártás során a cukorkristályok kinyerését követően megmaradó szirupos folyadék.
         Kristálycukor gyártásakor a kinyerési folyamat magában foglalja a cukorrépából vagy cukornádból származó cukor vízben történő feloldását. A cukorrépából vagy cukornádból származó más – vízben oldódó – összetevők („nem cukrok”) ugyancsak feloldódnak.
         Ezt a kivonatot tisztítják, redukálják és kristályosítják. Miután az így nyert cukoroldat kikristályosodott, a cukorkristályokat kivonják. A „nem cukrok” a megmaradó cukoroldatban – más néven anyaszörpben (vagy szirupban, vagy lefolyó szirupban) – maradnak. Az anyaszörp még mindig sok (körülbelül 85 %) oldott cukrot tartalmaz. A még mindig oldott cukor kristályosodásának lehetővé tétele érdekében az anyaszörpöt másodszor is redukálják, amíg ismét cukorkristályok kezdenek kialakulni. Ezeket a kristályokat is kinyerik. A megmaradó cukorszirup „B” szirupként ismert, és körülbelül (szárazanyag-tartalom alapján) 75 % cukrot, valamint viszonylag magas arányban nem cukrokat tartalmaz. A „B” szirup a „suikerstroop” gyártásához használt nyersanyag.
         A „B” szirupot a szennyeződések eltávolítása céljából egy keverőtartályba adagolják. A nyersanyagot aktív szénnel kezelik, amely magába szívja a szennyeződéseket, amelyeket szűréssel távolítanak el a szénnel együtt. Az így nyert tisztított „B” szirup a „suikerstroop” fő összetevője. Ehhez a tisztított „B” sziruphoz cukoroldatot (vízben oldott cukrot) és/vagy invertcukrot (szirupot) adnak a 3.5. pontban említett jellemzőknek való megfelelés érdekében. Az invertcukor (szirup) a cukor (szacharóz) glükózra és fruktózra történő szétválasztásával keletkező cukorszirup. A tisztított („B”) szirupot, cukoroldatot és/vagy invertcukrot (szirupot) homogén masszává keverik.
         A 3.5. pontban leírt összetételű „suikerstroop” előállítása érdekében ezt a homogén, szirupos masszát vákuumban a kívánt Brix-fok érték (legalább 79°) eléréséig párologtatják.
         A szirupot tárolótartályokban tárolják, ahonnan különféle típusú csomagolásba töltik.
         3.7.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer különleges tulajdonsága

         A „suikerstroop” különleges tulajdonsága annak tulajdonítható, hogy jellemzői jelentősen eltérnek más sziruptípusokétól (például alma- vagy körteszirup), de a melasztól is az alábbi jellemzők tekintetében:

            Nyersanyag

         A „suikerstroop” megkülönböztető jegye, hogy a szirupot 100 %-ban cukorrépából/-nádból nyerik.

            A cukor összetétele

         Mivel a szirup 100 %-ban cukorrépából/-nádból származik, a szacharóztól és invertcukortól eltekintve alig tartalmaz szénhidrátot. A cukortartalom legalább 70 % (lásd még a 3.5. pontban említett jellemzőket). Ez is megkülönbözteti a szirupot a melasztól, amelynek cukortartalma kevesebb, mint 68 %.

            Íz

         A nyersanyagban található „nem cukrok” sós ízt adnak a „suikerstroop”-nak, enyhén kesernyés mellékízzel. A magas cukortartalommal együtt ez olyan édes/sós ízt és aromát eredményez, amely más típusú szirupokhoz képest egyedi.
         3.8.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer hagyományos jellege

         A bejegyzés iránti kérelem azon a tényen alapul, hogy a terméket hagyományos előállítási mód és hagyományos összetétel jellemzi.

            Hagyományos előállítási mód

         Jóllehet régen (a 17. század elejétől) a „suikerstroop”-ot kézi munkával készítették, 1908 óta gyárakban állítják elő. A gyári előállítási módszer azóta is változatlan, bár a gyártási eljárást fejlesztették, racionalizálták és tovább gépesítették. A (20. század elején, 1910 körül alapított) gyárak még mindig működnek. A technológiai fejlődésnek megfelelő belső korszerűsítésen estek át.

            A 17., 18. és 19. század

         Történelmileg a „suikerstroop” a cukorfinomítás mellékterméke. J. H. Reisig 1783-ban készült műve, a De Suikerraffinadeur [A cukorfinomító] leírja, hogyan fogták fel cseppfogó edényekben a szirupot a süvegcukor gyártása folyamán. A kristályosítási folyamat során a (viszkózus) tisztított cukorpépet beleöntötték a süvegcukor öntőformáiba. Ezt követően az öntőformák néhány napig cseppfogó edényeken álltak. Az így összegyűjtött szirupot hívták „fedetlen” szirupnak. Ezután a süvegeket befedték nedves pipaagyaggal (amely elősegítette a kristályosodási folyamatot, és meggátolta az oldódást), és visszatették az edényekre. Lassan vizet öntöttek a tetejére, és a víz lassan átszivárgott a süvegen. Az így előállított szirup „fedett” szirupként volt ismert. Ezt követően a fedést (száraz agyag) eltávolították, és a cukorsüvegeket néhány napig állni hagyták, majd egy réteg vékonyabb pipaagyaggal borították, és visszatették a szirupos edényekre, mielőtt vizet öntöttek rájuk. Az így kapott szirup volt a „naloop” szirup (utolsó lefolyó cukorszirup, amely a legtisztább).

            A 20. századtól napjainkig

         Mivel az elért technológiai fejlődés (iparosodás) eredményeként megnőtt a gyártási folyamat során kinyerhető kristálycukor mennyisége, a melado/melasz (vagyis a szirup) több „nem cukrot” és kevesebb cukrot tartalmaz (a teljes cukortartalom kevesebb, mint 68 %, a látszólagos tisztaság kevesebb, mint 73 %). A szennyeződések felhalmozódása (az ipari gyártási eljárás hatékonysága miatt) a szirup ízét is nagyon mássá teszi, sokkal sósabbá, mint amilyen a régi utolsó lefolyó cukorszirup (a kézi gyártási folyamatból származó utolsó szirup) íze. Ugyanakkor, mivel még mindig mutatkozott kereslet a „suikerstroop” iránt, elkezdték azt külön előállítani. A gyártási eljárást 1900 körül fejlesztették ki (lásd a 3.6. pontban szereplő leírást), és 1908-ban kezdték úgy készíteni a terméket, mint napjainkban.
         Az 1908-as és a mai előállítási mód áttekintése:

                     Előállítási mód (a 3.6. pontban leírtak szerint)

                     1908

                     Napjainkban

                     Répacukorból vagy nádcukorból történő cukorgyártásából származó „B” szirup a nyersanyag

                     X

                     X

                     A „B” szirup tisztítása aktív szén felhasználásával

                     X

                     X

                     Cukoroldat és/vagy invertcukorszirup hozzáadása a receptnek megfelelően

                     X

                     X

                     Homogén masszává keverés

                     X

                     X

                     Melegítés és párologtatás a kívánt szárazanyag-tartalom elérése érdekében

                     X

                     X

            Hagyományos összetétel

         A „suikerstroop” hagyományosan a szacharóz és invertcukor szénhidrátokból áll, amelyeket cukornádból vagy cukorrépából nyernek.
         A napjainkban előállított „suikerstroop” összetétele – amelyre vonatkozóan a követelményeket a 3.9. pont ismerteti – megegyezik a cukorról és cukorszirupról szóló (az élelmiszeripari kerettörvényez csatolt, 1977. évi) rendeletben megállapított összetétellel.
         A cukorról és cukorszirupról szóló, az élelmiszeripari kerettörvényhez csatolt 1977. évi rendelet olyan szirupos folyadékként határozta meg az összetételt, amelyet a cukorkristályok kinyerését követően a termék előállítására felhasznált növény pépjéből kaptak. Emellett a kivonattartalomnak legalább 80 %-nak, míg a látszólagos tisztaságnak 73 %-nak kellett lennie. A maximális hamutartalom 4,0 % volt. Az összetétel fő jellemzői nem változtak, és megegyeznek a mai „suikerstroop” összetételére vonatkozóan a 3.5. pontban leírt követelményekkel.

            Hagyományos felhasználás

         A „suikerstroop” nemzeti ételek gyakran használt hozzávalója. Jo van Lamoen 1987–88-as sorozata, a Streekgerechten en wetenswaardigheden [Helyi ételek és érdekes részletek] azt mutatja, hogy a „suikerstroop” sok helyi ételben használatos, ilyenek például: Groningse kruidkoek, barna bab almával, Limburgse zoervleisj, Drentse proemenkreuze és Zeeuwse boterbabbelaars. Ugyancsak számos receptben szerepel a „suikerstroop” C. J. Wannée művében is: Het kookboek van de Amsterdamse huishoudschool [Az amszterdami Háztartási Ismeretek Iskolájának szakácskönyve] 6. kiadás, 1910. Ezekre példa a boluskoek és a stroopmoppen, a stroopsaus-t („suikerstroop”-ból készült szószt) pedig sok ételhez ajánlották kísérőnek, mert a „hagyományos” holland receptek gyakran nem voltak túlságosan ízesek.
         3.9.   A különleges tulajdonság ellenőrzésére vonatkozó minimumkövetelmények és eljárások

         A „suikerstroop” különleges tulajdonsága azon mérhető minimumkövetelmények alapján vizsgálható, amelyeket a szirup 3.5. pontban említett jellemzőinek (szín, Brix-fok és összes cukor) teljesíteniük kell. A gyártó minden egyes gyártási tételben (az egyes gyártási sorozatok folyamán) ellenőrzi a követelmények teljesülését.
         A Holland Élelmiszer-biztonsági és Fogyasztóvédelmi Hatóság (NVWA) erről az ellenőrzések nyomon követése révén győződik meg. Az NVWA a gyártóknál legalább évente egyszer helyszíni közigazgatási ellenőrzést tart a színre, Brix-fok értékre és összes cukortartalomra vonatkozóan tárolt adatok ellenőrzésével (ezeket a gyártó minden egyes gyártási tételre vonatkozóan méri és digitálisan tárolja).
         4.   A TERMÉKLEÍRÁSNAK VALÓ MEGFELELÉST ELLENŐRZŐ HATÓSÁGOK VAGY SZERVEK
         4.1.   Név és cím

                     Név

                     :

                     Nederlandse Voedsel en Waren Autoriteit

                     Cím

                     :

                     Catharijnesingel 59, 3511 GG UTRECHT

                     Tel.

                     :

                     +31 0882233333

                     E-mail-cím

                     :

                     info@vwa.nl

                     ☒

                     állami

                     ☐

                     magán

               4.2.   A hatóság vagy szerv meghatározott feladatai

         A Holland Élelmiszer-biztonsági és Fogyasztóvédelmi Hatóság felel a „suikerstroop” termékleírásában meghatározott követelményeknek való megfelelés ellenőrzéséért.

            (*1)  A rendeletet felváltotta a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU rendelet.

            (1)  A Bizottság 1216/2007/EK rendelete (2007. október 18.) a hagyományos különleges terméknek minősülő mezőgazdasági termékekről és élelmiszerekről szóló 509/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 275., 2007.10.19., 3. o.).

            (2)  Vizes oldatban feloldott szilárd anyagok (jelen esetben cukor) koncentrációjának mértékegysége, amelyet refraktométer segítségével határoznak meg.

            (3)  ICUMSA (International Commission for Uniform Methods of Sugar Analysis – Cukorelemzés Egységes Módszereinek Nemzetközi Bizottsága) Units (ICUMSA-egység). Minél magasabb az IU-érték, annál sötétebb a szín.
         Ez a tisztaság közvetett mértékegysége.


title: A Tanács (EU) 2018/53 végrehajtási rendelete (2018. január 12.) a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló (EU) 2017/1509 rendelet végrehajtásáról

text:
               13.1.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 10/1

         A TANÁCS (EU) 2018/53 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2018. január 12.)
   a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló (EU) 2017/1509 rendelet végrehajtásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 329/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2017/1509 rendeletre (1) és különösen annak 47. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2017. augusztus 30-án elfogadta az (EU) 2017/1509 rendeletet.

               (2)

               Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa (ENSZ BT) 2017. december 28-án, a 1718 (2006) sz. ENSZ BT-határozat alapján létrehozott bizottsága a 2375 (2017) sz. ENSZ BT határozat 6. bekezdése alapján jegyzékbe vett négy hajót.

               (3)

               Az (EU) 2017/1509 rendelet XIV. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az (EU) 2017/1509 rendelet XIV. melléklete az e rendelet mellékletében foglaltak szerint módosul.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2018. január 12-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. KRALEVA

      (1)  HL L 224., 2017.8.31., 1. o.

      MELLÉKLET
      Az (EU) 2017/1509 rendelet XIV. mellékletében szereplő, korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó hajók jegyzéke az alábbi hajókkal egészül ki.

                  „5.

                     Név: BILLIONS NO. 18
                  Egyéb információk
                  IMO: 9191773

                  6.

                     Név: UL JI BONG 6
                  Egyéb információk
                  IMO: 9114555

                  7.

                     Név: RUNG RA 2
                  Egyéb információk
                  IMO: 9020534

                  8.

                     Név: RYE SONG GANG 1
                  Egyéb információk
                  IMO: 7389704”.


title: A Bizottság (EU) 2018/55 végrehajtási rendelete (2018. január 9.) az (EU) 2015/1998 végrehajtási rendeletnek a Szingapúri Köztársaságnak a közös polgári légiközlekedés-védelmi alapkövetelményekkel egyenértékű védelmi követelményeket alkalmazóként elismert harmadik országok közé történő felvétele tekintetében történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg. )

text:
               13.1.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 10/5

         A BIZOTTSÁG (EU) 2018/55 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2018. január 9.)
   az (EU) 2015/1998 végrehajtási rendeletnek a Szingapúri Köztársaságnak a közös polgári légiközlekedés-védelmi alapkövetelményekkel egyenértékű védelmi követelményeket alkalmazóként elismert harmadik országok közé történő felvétele tekintetében történő módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól és a 2320/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. március 11-i 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az (EU) 2015/1998 bizottsági végrehajtási rendelet (2) melléklete felsorolja a polgári légi közlekedés biztonságát veszélyeztető jogellenes cselekményekkel szembeni közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelményekkel egyenértékű védelmi követelményeket alkalmazóként elismert harmadik országokat.

               (2)

               A Bizottság ellenőrizte, hogy a Szingapúri Köztársaság is megfelel a 272/2009/EK bizottsági rendelet (3) mellékletének E. részében szereplő, a harmadik országok védelmi követelményei egyenértékűségének elismerésére vonatkozó feltételeknek.

               (3)

               Az (EU) 2015/1998 végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (4)

               Tekintettel arra, hogy a repülőtereken üzemeltetési és/vagy infrastrukturális változtatásokra lehet szükség, e rendelet alkalmazása előtt megfelelő időtartamot kell biztosítani.

               (5)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a polgári légi közlekedés védelmével foglalkozó bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az (EU) 2015/1998 végrehajtási rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   Ezt a rendeletet 2018. február 6-tól kell alkalmazni.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2018. január 9-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Violeta BULC

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 97., 2008.4.9., 72. o.

      (2)  HL L 299., 2015.11.14., 1. o.

      (3)  A Bizottság 272/2009/EK rendelete (2009. április 2.) a polgári légi közlekedés védelméről szóló 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet mellékletében foglalt közös alapkövetelmények kiegészítéséről (HL L 91., 2009.4.3., 7. o.).

      MELLÉKLET
      Az (EU) 2015/1998 végrehajtási rendelet melléklete a következőképpen módosul:

                  1.

                  A 3. fejezet 3-B. függeléke helyébe a következő szöveg lép:

                     „3-B. FÜGGELÉK

                  A LÉGI JÁRMŰVEK VÉDELME

                     A KÖZÖS POLGÁRI LÉGIKÖZLEKEDÉS-VÉDELMI ALAPKÖVETELMÉNYEKKEL EGYENÉRTÉKŰ VÉDELMI KÖVETELMÉNYEKET ALKALMAZÓKÉNT ELISMERT HARMADIK ORSZÁGOK ÉS EGYÉB ORSZÁGOK ÉS TERÜLETEK, AMELYEKRE AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS 355. CIKKE SZERINT AZ EMLÍTETT SZERZŐDÉS HARMADIK RÉSZÉNEK VI. CÍME NEM VONATKOZIK

                  A légi járművek védelme tekintetében elismerten a közös polgári légiközlekedés-védelmi alapkövetelményekkel egyenértékű védelmi követelményeket alkalmaznak a következő harmadik országok és más olyan országok és területek, amelyekre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 355. cikke szerint az említett szerződés harmadik részének VI. címe nem vonatkozik:

                                 Kanada

                                 Feröer szigetek a Vagar repülőtér tekintetében

                                 Grönland a Kangerlussuaq repülőtér tekintetében

                                 Guernsey

                                 Man-sziget

                                 Jersey

                                 Montenegró

                                 Szingapúri Köztársaság a Szingapúr-Changi repülőtér tekintetében

                                 Amerikai Egyesült Államok

                        A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamok felelős hatóságait, amennyiben olyan információk birtokába jut, amelyek arra engednek következtetni, hogy az adott harmadik ország, illetve más ország vagy terület által alkalmazott, az Unió légiközlekedés-védelmének általános szintjét jelentősen befolyásoló légiközlekedés-védelmi követelmények már nem egyenértékűek az Unió közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelményeivel.
                  A Bizottság késedelem nélkül tájékoztatja a tagállamok felelős hatóságait abban az esetben, ha információi szerint olyan intézkedésekre – így többek között kompenzációs intézkedésekre – került sor, amelyek nyomán az érintett harmadik ország, illetve más ország vagy terület által alkalmazott légiközlekedés-védelmi követelmények újból egyenértékűek lettek a közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelményekkel.”

                  2.

                  A 4. fejezet 4-B. függeléke helyébe a következő szöveg lép:

                     „4-B. FÜGGELÉK

                  UTASOK ÉS KÉZIPOGGYÁSZ

                     A KÖZÖS POLGÁRI LÉGIKÖZLEKEDÉS-VÉDELMI ALAPKÖVETELMÉNYEKKEL EGYENÉRTÉKŰ VÉDELMI KÖVETELMÉNYEKET ALKALMAZÓKÉNT ELISMERT HARMADIK ORSZÁGOK ÉS EGYÉB ORSZÁGOK ÉS TERÜLETEK, AMELYEKRE AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS 355. CIKKE SZERINT AZ EMLÍTETT SZERZŐDÉS HARMADIK RÉSZÉNEK VI. CÍME NEM VONATKOZIK

                  Az utasok és a kézipoggyász tekintetében elismerten a közös polgári légiközlekedés-védelmi alapkövetelményekkel egyenértékű védelmi követelményeket alkalmaznak a következő harmadik országok és más olyan országok és területek, amelyekre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 355. cikke szerint az említett szerződés harmadik részének VI. címe nem vonatkozik:

                                 Kanada

                                 Feröer szigetek a Vagar repülőtér tekintetében

                                 Grönland a Kangerlussuaq repülőtér tekintetében

                                 Guernsey

                                 Man-sziget

                                 Jersey

                                 Montenegró

                                 Szingapúri Köztársaság a Szingapúr-Changi repülőtér tekintetében

                                 Amerikai Egyesült Államok

                        A Bizottság késedelem nélkül tájékoztatja a tagállamok felelős hatóságait, amennyiben olyan információk birtokába jut, amelyek arra engednek következtetni, hogy az adott harmadik ország, illetve más ország vagy terület által alkalmazott, az Unió légiközlekedés-védelmének általános szintjét jelentősen befolyásoló légiközlekedés-védelmi követelmények már nem egyenértékűek az Unió közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelményeivel.
                  A Bizottság késedelem nélkül tájékoztatja a tagállamok felelős hatóságait abban az esetben, ha információi szerint olyan intézkedésekre – így többek között kompenzációs intézkedésekre – került sor, amelyek nyomán az érintett harmadik ország, illetve más ország vagy terület által alkalmazott légiközlekedés-védelmi követelmények újból egyenértékűek lettek a közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelményekkel.”

                  3.

                  Az 5. fejezet 5-A. függeléke helyébe a következő szöveg lép:

                     „5-A. FÜGGELÉK

                  FELADOTT POGGYÁSZ

                     A KÖZÖS POLGÁRI LÉGIKÖZLEKEDÉS-VÉDELMI ALAPKÖVETELMÉNYEKKEL EGYENÉRTÉKŰ VÉDELMI KÖVETELMÉNYEKET ALKALMAZÓKÉNT ELISMERT HARMADIK ORSZÁGOK ÉS EGYÉB ORSZÁGOK ÉS TERÜLETEK, AMELYEKRE AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS 355. CIKKE SZERINT AZ EMLÍTETT SZERZŐDÉS HARMADIK RÉSZÉNEK VI. CÍME NEM VONATKOZIK

                  A feladott poggyász tekintetében elismerten a közös polgári légiközlekedés-védelmi alapkövetelményekkel egyenértékű védelmi követelményeket alkalmaznak a következő harmadik országok és más olyan országok és területek, amelyekre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 355. cikke szerint az említett szerződés harmadik részének VI. címe nem vonatkozik:

                                 Kanada

                                 Feröer szigetek a Vagar repülőtér tekintetében

                                 Grönland a Kangerlussuaq repülőtér tekintetében

                                 Guernsey

                                 Man-sziget

                                 Jersey

                                 Montenegró

                                 Szingapúri Köztársaság a Szingapúr-Changi repülőtér tekintetében

                                 Amerikai Egyesült Államok

                        A Bizottság késedelem nélkül tájékoztatja a tagállamok felelős hatóságait, amennyiben olyan információk birtokába jut, amelyek arra engednek következtetni, hogy az adott harmadik ország, illetve más ország vagy terület által alkalmazott, az Unió légiközlekedés-védelmének általános szintjét jelentősen befolyásoló légiközlekedés-védelmi követelmények már nem egyenértékűek az Unió közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelményeivel.
                  A Bizottság késedelem nélkül tájékoztatja a tagállamok felelős hatóságait abban az esetben, ha információi szerint olyan intézkedésekre – így többek között kompenzációs intézkedésekre – került sor, amelyek nyomán az érintett harmadik ország, illetve más ország vagy terület által alkalmazott légiközlekedés-védelmi követelmények újból egyenértékűek lettek a közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelményekkel.”


title: A Bizottság (EU) 2018/56 végrehajtási rendelete (2018. január 12.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségek és más szervek, a pénzgazdálkodás, a számlaelszámolás, az ellenőrzési szabályok, a biztosítékok és az átláthatóság tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 908/2014/EU végrehajtási rendelet módosításáról

text:
                  13.1.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 10/9

            A BIZOTTSÁG (EU) 2018/56 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
      (2018. január 12.)
      az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségek és más szervek, a pénzgazdálkodás, a számlaelszámolás, az ellenőrzési szabályok, a biztosítékok és az átláthatóság tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 908/2014/EU végrehajtási rendelet módosításáról
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
      tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére, 36. cikke (6) bekezdésére, 53. cikke (1) bekezdésére, 57. cikke (2) bekezdésére, valamint 104. és 114. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  A 908/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) 7. cikkének (3) bekezdése értelmében a tanúsító szerv a kiadások tételes vizsgálatának elvégzéséhez integrált mintavételi módszert alkalmazhat. A szóban forgó cikk alkalmazása terén az első két évben szerzett tapasztalatok alapján helyénvaló egyértelműen meghatározni, hogy mi értendő integrált mintavételi módszer alatt az 1306/2013/EU rendelet 9. cikkében említett különböző célokat szolgáló ellenőrzések esetében.

                  (2)

                  Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 41. cikke a kifizető ügynökségeknek a pénzügyi eszközök keretében teljesítendő kifizetés iránti kérelmet magában foglaló minden egyes kiadásigazoló nyilatkozatára vonatkozóan az adott pénzügyi eszköz számára lekötött program-hozzájárulások legfeljebb 25 %-ában állapítja meg a kifizetési kérelemben szerepeltethető összeg felső határát. A 908/2014/EU végrehajtási rendelet 22. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében a negyedéves nyilatkozatokban meg kell adni az elszámolható közkiadások azon összegét, amelyet a kifizető ügynökség a szóban forgó cikk (2) bekezdésének megfelelően meghatározott egyes negyedévek során ténylegesen kifizetett. A kifizető ügynökség által a pénzügyi eszközök keretében kifizetett összegeket – a 25 %-os határérték tiszteletben tartásával, és feltéve, hogy sikerült teljesíteni a megfelelő végrehajtási részcélokat – be kell jelenteni a Bizottságnak. A Bizottság felé a 25 %-os határérték betartásával továbbítandó első bejelentést a finanszírozási megállapodás aláírásával és a pénzügyi eszközbe ezt követően folyósított befizetéssel kell kezdeményezni. A következő részleteket az 1303/2013/EU rendelet 41. cikke szerinti megfelelő kifizetési ráta elérésekor kell bejelenteni a Bizottságnak. Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) esetében ez azt jelenti, hogy a kifizető ügynökség az egyes negyedévekre előirányzott teljes hozzájárulásnak csupán 25 %-át jelentheti be. Következésképpen a 908/2014/EU végrehajtási rendelet 22. cikkének (1) és (2) bekezdésében foglalt szabályok nem tűnnek megfelelőnek a pénzügyi eszközöknek a tagállamok és a Bizottság közötti, az 1303/2013/EU rendelettel összhangban történő megosztott irányítása tekintetében, ezért e szabályokat módosítani kell.

                  (3)

                  A tapasztalatok azt mutatják, hogy a tagállamok visszafizettetésekkel kapcsolatban felmerülő adminisztratív terheinek csökkentése érdekében célszerű küszöbértéket megállapítani azon esetekre vonatkozóan, amikor el lehet tekinteni a kamatok visszafizettetésétől.

                  (4)

                  A 908/2014/EU végrehajtási rendelet 30. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a számlaelszámolás céljából megküldendő dokumentumokat és számviteli adatokat egy nyomtatott és egy elektronikus példányban kell benyújtani a Bizottsághoz. A tagállamok és a Bizottság adminisztratív terheinek mérséklése, a dokumentumok elemzésének észszerűsítése, valamint a felhasznált adatok következetlenségeiből fakadó kockázat csökkentése érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamoknak csak elektronikus dokumentumokat kelljen benyújtaniuk, elektronikus aláírás alkalmazásával. E követelményt a szóban forgó végrehajtási rendelet I. mellékletében szereplő vezetőségi nyilatkozat szövegének is tükröznie kell. Annak érdekében, hogy elkerülhetők legyenek a dokumentumok továbbítása tekintetében az elektronikus aláírás bevezetésével kapcsolatos technikai nehézségek felmerülése miatt esetleg bekövetkező késedelmek, az új követelmény alkalmazásának első évére lehetőséget kell biztosítani a kézzel aláírt dokumentumok elektronikus formában történő továbbítására.

                  (5)

                  A 908/2014/EU végrehajtási rendelet 31. cikkének (1) bekezdése értelmében a szóban forgó végrehajtási rendelet 30. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett számviteli adatok formájának és tartalmának, illetve a Bizottság részére történő továbbításuk módjának meg kell felelnie az (EU) 2017/1758 bizottsági végrehajtási rendeletben (4) előírtaknak. A tapasztalatok azt mutatják, hogy a számviteli adatok formáját és tartalmát évről-évre módosítani kell, ami adminisztratív terhekkel és késések kockázatával jár. Az egyszerűsítés és a kapcsolódó technikai előírások kellő időben történő megállapítása érdekében ezért helyénvaló lehetővé tenni, hogy a 2019. pénzügyi évtől a Bizottság – miután tájékoztatta a Mezőgazdasági Alapok Bizottságát – minden egyes pénzügyi év kezdetét megelőzően rendelkezésre bocsássa és aktualizálja a számviteli adatok továbbításához használandó mintákat és a kapcsolódó technikai előírásokat. Helyénvaló továbbá megállapítani a szóban forgó technikai előírásokra vonatkozó általános követelményeket.

                  (6)

                  A 908/2014/EU végrehajtási rendelet 34. cikkének (2) bekezdése értelmében amennyiben a Bizottság úgy véli, hogy egy kiadást nem az uniós szabályoknak megfelelően teljesítettek, megállapításait közli az érintett tagállammal, és közleményében javaslatot tesz egy, a tagállam számára előírt válaszadási határidő lejártát követő négy hónapon belül esedékes kétoldalú találkozó időpontjára. Az említett időszak alatt szükség van bizonyos adminisztratív lépések megtételére, például a tagállam válaszának lefordítására, a tagállam által előterjesztett információk bizottsági elemzésére, a kétoldalú találkozóra szóló meghívónak a tagállam hivatalos nyelvén való elkészítésére, valamint a találkozó előkészítésére. Az elmúlt két év során szerzett tapasztalatok alapján a négy hónapos időszak a legtöbb esetben nem elegendő eredményes találkozók lebonyolításához. A kétoldalú találkozó megfelelőbb előkészítésének lehetővé tétele érdekében indokolt öt hónapra hosszabbítani azt az időszakot, amelyen belül a találkozót meg kell tartani. A már folyamatban lévő vizsgálatokban esetleg bekövetkező fennakadások elkerülése érdekében indokolt előírni, hogy e hosszabbítás csak azon vizsgálatok esetében legyen alkalmazandó, amelyekre vonatkozóan e rendelet hatálybalépésének időpontjában még nem került sor az említett 34. cikk (2) bekezdése szerinti közlemény elküldésére.

                  (7)

                  A 908/2014/EU végrehajtási rendelet 34. cikke (3) bekezdésének harmadik albekezdése előírja a Bizottság számára, hogy a kétoldalú találkozó jegyzőkönyvének elküldését követő hat hónapon belül közölje következtetéseit a tagállammal. A határidő kizárólag a kétoldalú találkozó jegyzőkönyvével összefüggésben került megállapításra, abból a feltételezésből kiindulva, hogy ténylegesen sor került kétoldalú találkozóra. A végrehajtási rendelet nem határoz meg a közlemény küldésére vonatkozó határidőt kifejezetten olyan esetekre, amikor valamely tagállam úgy ítéli meg, hogy nincs szükség kétoldalú találkozóra. Következésképpen a szóban forgó rendelkezést pontosítani kell e tekintetben, és meg kell határozni, hogy mely időponttól számítandó a hat hónapos időszak akkor, ha nincs szükség kétoldalú találkozóra.

                  (8)

                  A 908/2014/EU végrehajtási rendelet 34. cikkének (9) bekezdése értelmében a szóban forgó cikk (3), (4) és (5) bekezdésében említett határidők megfelelően indokolt esetekben meghosszabbíthatók. Ugyanazon végrehajtási rendelet 34. cikkének (2) bekezdése határidőt szab a kétoldalú találkozó lebonyolítására, ám megfelelően indokolt esetekben felmerülhet az említett határidő meghosszabbításának igénye. A végrehajtási rendelet 34. cikkének (9) bekezdését ezért ennek megfelelően módosítani kell.

                  (9)

                  Az 1306/2013/EU rendelet 111. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamok kötelesek közzétenni bizonyos, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) kedvezményezettjeire vonatkozó információkat, ideértve többek között az említett alapokból finanszírozott egyes intézkedések keretében az érintett pénzügyi évben kapott támogatás összegét, valamint az egyes intézkedések jellegét és leírását. A 908/2014/EU végrehajtási rendelet 57. cikke meghatározza azokat az adatokat, amelyeket a szóban forgó intézkedések kapcsán közzé kell tenni, és hivatkozik ugyanazon végrehajtási rendelet XIII. mellékletére, amely tartalmazza az érintett intézkedések jegyzékét.

                  (10)

                  A 908/2014/EU végrehajtási rendelet XIII. mellékletét módosítani kell annak figyelembevétele érdekében, hogy a szóban forgó mellékletben felsorolt intézkedések közé indokolt felvenni azokat a rendkívüli intézkedéseket is, amelyekre a piaci helyzetnek az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 220. cikkének (1) bekezdése, valamint 221. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján történő kezeléséhez szükség van. Az említett rendkívüli intézkedések az 1306/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti, mezőgazdasági piacokat támogató intézkedéseknek minősülnek. Ezért helyénvaló módosítani a 908/2014/EU végrehajtási rendelet XIII. mellékletének 10. pontját. Ezenkívül a szóban forgó mellékletben foglalt jegyzék 3. pontjában említett, a selyemhernyó-ágazatban nyújtott támogatás többé nem alkalmazandó, mivel az 1308/2013/EU rendelet 2014. január 1-jei hatállyal hatályon kívül helyezte az 1234/2007/EK tanácsi rendelet (6) 111. cikkét, és mostanra valamennyi kapcsolódó pénzügyi kötelezettségvállalás és kedvezményezettek felé teljesített kifizetés lezárása megtörtént. Következésképpen a selyemhernyó-ágazatban nyújtott támogatásra való hivatkozást törölni kell az említett jegyzékből.

                  (11)

                  Ezért a 908/2014/EU végrehajtási rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

                  (12)

                  Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Mezőgazdasági Alapok Bizottságának véleményével,

            ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
      1. cikk
      A 908/2014/EU végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:

                  1.

                  a 7. cikk (3) bekezdésében a negyedik mondat helyébe a következő szöveg lép:
                  „A tételes vizsgálatok esetében – többek között a mintavételi módszerek tekintetében – a tanúsító szervek különböző ellenőrzési célokhoz kapcsolódó kettős célú teszteket alkalmazhatnak.”;

                  2.

                  a 22. cikk (2) bekezdése a következő, harmadik albekezdéssel egészül ki:
                  „Az 1303/2013/EU rendelet 38. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján létrehozott pénzügyi eszközök tekintetében a kiadások az első albekezdésben említett referencia-időszakokra vonatkozóan azt követően jelentendők be, hogy az említett rendelet 41. cikkének (1) bekezdésében az egyes további időközi kifizetési kérelmekre vonatkozóan megállapított feltételek teljesültek.”;

                  3.

                  a 27. cikk (1) bekezdése a következő mondattal egészül ki:
                  „A tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem fizettetik vissza a kamatot, amennyiben annak összege nem haladja meg az 5 eurót.”;

                  4.

                  a 30. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
                  „(2)   Az (1) bekezdésben említett dokumentumokat és számviteli adatokat legkésőbb az általuk érintett pénzügyi év végét követő év február 15-ig kell a Bizottságnak eljuttatni. Az említett bekezdés a), b) és d) pontjában hivatkozott dokumentumokat elektronikus úton, a Bizottság által a 24. cikknek megfelelően meghatározott formában és feltételek szerint kell benyújtani.
                  E dokumentumokat a 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) értelmében vett kötelező elektronikus aláírással kell ellátni. A 2017. pénzügyi évre vonatkozó dokumentumok esetében a Bizottság kézzel aláírt, elektronikus formában továbbított dokumentumokat is elfogadhat.

                     (*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 910/2014/EU rendelete (2014. július 23.) a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról, valamint az 1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 257., 2014.8.28., 73. o.).”;"

                  5.

                  a 31. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
                  „(1)   A 30. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti számviteli adatok formai és tartalmi követelményeit a Bizottság az információs rendszerek révén a tagállamok rendelkezésére bocsátott mintákban határozza meg.
                  A számviteli adatokra vonatkozó mintákat és a kapcsolódó technikai előírásokat a Bizottság a Mezőgazdasági Alapok Bizottsága számára nyújtott tájékoztatást követően, minden egyes pénzügyi év kezdetét megelőzően rendelkezésre bocsátja és aktualizálja.
                  A technikai előírásoknak tartalmazniuk kell a következőket:

                              a)

                              az egyéni számviteli adatokra vonatkozó éves adatszolgáltatási követelmények (X táblázat);

                              b)

                              az EMGA és az EMVA keretében teljesített kiadásokkal kapcsolatos számítógépes adatállományok továbbítására vonatkozó előírások;

                              c)

                              az egyes adatmezők leírása (aide-memoire);

                              d)

                              az EMVA-hoz kapcsolódó költségvetési kódok szerkezete.”;

                  6.

                  a 34. cikk a következőképpen módosul:

                              a)

                              a (2) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
                              „Amennyiben egy vizsgálat alapján a Bizottság úgy véli, hogy egy kiadást nem az uniós szabályoknak megfelelően teljesítettek, megállapításait közli az érintett tagállammal, és meghatározza a szóban forgó szabályok jövőbeni teljesítését biztosító korrekciós intézkedéseket, továbbá megjelöli a pénzügyi korrekció azon, ideiglenesen megállapított szintjét, amelyet az eljárás adott szakaszában a feltárt szabálytalanságokkal arányosnak tart. Közleményében a Bizottság javaslatot tesz egy, a tagállam számára előírt válaszadási határidő lejártát követő öt hónapon belül esedékes kétoldalú találkozó időpontjára. A közleményben hivatkozni kell erre a cikkre.”;

                              b)

                              a (3) bekezdés a következő negyedik albekezdéssel egészül ki:
                              „Amennyiben valamely tagállam arról értesíti a Bizottságot, hogy nincs szükség kétoldalú találkozóra, a hat hónapos időszak ezen értesítés Bizottság általi kézhezvételének napján kezdődik.”;

                              c)

                              a (9) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                              „(9)   Megfelelően indokolt esetekben, az érintett tagállam értesítését követően a Bizottság meghosszabbíthatja a (2)–(5) bekezdésben előírt határidőket.”;

                  7.

                  az I. melléklet helyébe e rendelet melléklete lép;

                  8.

                  a XIII. melléklet a következőképpen módosul:

                              a)

                              a 3. pontot el kell hagyni;

                              b)

                              a 10. pont helyébe a következő szöveg lép:

                                          „10.

                                          Az 1308/2013/EU rendelet 219. cikkének (1) bekezdése, 220. cikkének (1) bekezdése, valamint 221. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján bevezetett, az 1306/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti, mezőgazdasági piacokat támogató intézkedésként alkalmazandó intézkedések.”

            2. cikk
      Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

         Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
         Kelt Brüsszelben, 2018. január 12-én.

               a Bizottság részéről

               az elnök

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  HL L 347., 2013.12.20., 549. o.

         (2)  A Bizottság 908/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. augusztus 6.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségek és más szervek, a pénzgazdálkodás, a számlaelszámolás, az ellenőrzési szabályok, a biztosítékok és az átláthatóság tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 255., 2014.8.28., 59. o.).

         (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

         (4)  A Bizottság (EU) 2017/1758 végrehajtási rendelete (2017. szeptember 27.) az EMGA és az EMVA számláinak elszámolása végett, illetve felügyeleti és előrejelzési célból a Bizottságnak benyújtandó számviteli adatok formájának és tartalmának megállapításáról (HL L 250., 2017.9.28., 1. o.).

         (5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.).

         (6)  A Tanács 1234/2007/EK rendelete (2007. október 22.) a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (HL L 299., 2007.11.16., 1. o.).

         MELLÉKLET
         „
               I. MELLÉKLET

                  VEZETŐSÉGI NYILATKOZAT

               (3. cikk)
               Alulírott …, a … kifizető ügynökség igazgatója, ezúton benyújtom a nevezett kifizető ügynökség xxxx. október 16. és xxxx+1. október 15. közötti pénzügyi évre vonatkozó beszámolóját.
               Saját megítélésem és a rendelkezésemre álló információk, többek között a belső ellenőrzési szolgálat munkájának eredménye alapján kijelentem, hogy:

                           —

                           az elektronikus formában összeállított és benyújtott elszámolások a legjobb tudásom szerint a valóságnak megfelelően, teljeskörűen és pontosan tükrözik a fent említett pénzügyi évre vonatkozó kiadásokat és bevételeket. Minden általam ismert tartozás, előleg, garanciafizetés és készlet szerepel az elszámolásokban, és az EMGA-val, illetve EMVA-val kapcsolatosan beszedett összes bevételt a megfelelő alap számára jóváírták,

                           —

                           olyan rendszert vezettem be, amely megfelelő biztosítékot nyújt az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére és ezen belül arra vonatkozóan, hogy a kérelmek jogosultságának és – a vidékfejlesztés tekintetében – a támogatások elosztására irányuló eljárásnak a kezelése, ellenőrzése és dokumentálása megfelel az uniós szabályoknak.

                     Az elszámolásokban szereplő kiadásokat az eredetileg tervezett, az 1306/2013/EU rendeletben meghatározott célra fordították.
               Ezen túlmenően igazolom, hogy az ügynökség az 1306/2013/EU rendelet 58. cikkének megfelelően hatékony és arányos csalás elleni intézkedéseket léptetett életbe, az azonosított kockázatok figyelembevételével.
               A biztosítékhoz ugyanakkor a következő fenntartásokat fűzöm:
               Végezetül megerősítem, hogy nincs tudomásom olyan nyilvánosságra nem hozott ügyről, amely az Unió pénzügyi érdekeit sértheti.
               Aláírás
            ”