title: A Bizottság (EU) 2016/1778 végrehajtási rendelete (2016. október 6.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

text:
                  7.10.2016

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 272/33

            A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1778 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
      (2016. október 6.)
      a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
      tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésére,
      a tagállamokkal folytatott konzultációt követően,
      mivel:
      1.   AZ ELJÁRÁS

      1.1.   Az eljárás megindítása

                  (1)

                  2016. január 4-én az Európai Acélszövetség (a továbbiakban: Eurofer vagy panaszos) panaszt nyújtott be az egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek teljes uniós termelésének több mint 90 %-át képviselő gyártók nevében. A panasz bizonyítékot tartalmazott a dömpingre, illetve az abból eredő jelentős kárral való fenyegetésre vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához.

                  (2)

                  2016. február 13-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) e panasz nyomán dömpingellenes vizsgálatot indított a 2009/1225/EU tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: alaprendelet) 5. cikke alapján a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek Unióba irányuló behozatala tekintetében. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (3) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

                  (3)

                  A Bizottság ezt követően az alábbi két vizsgálatot indította még:

                              a)

                              a Kínai Népköztársaságból származó ugyanezen termék behozatala tekintetében 2016. május 13-án egy szubvencióellenes vizsgálatot (4);

                              b)

                              a Brazíliából, Iránból, Oroszországból, Szerbiából és Ukrajnából származó ugyanezen termék behozatala tekintetében 2016. július 7-én egy dömpingellenes vizsgálatot (5).

            1.2.   Nyilvántartásba vétel

                  (4)

                  2016. április 5-én a panaszos kérelmezte az érintett termék Kínából érkező behozatalának nyilvántartásba vételét. 2016. június 2-án a panaszos naprakészebb pénzügyi adatok szolgáltatásával aktualizálta kérelmét, amelyet azonban 2016. augusztus 11-én visszavont.

            1.3.   Érdekelt felek

                  (5)

                  Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében jelentkezzenek. A Bizottság külön tájékoztatta a panaszost, más ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, a kínai hatóságokat, az ismert importőröket, a vizsgálat megindításában érintettként ismert beszállítókat és felhasználókat, kereskedőket, valamint szövetségeket, és felkérte őket a részvételre.

                  (6)

                  Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi eljárásokban közreműködő meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, amely azt kérelmezte és ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolták.

            1.4.   Mintavétel

                  (7)

                  A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikke alapján mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

            1.4.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

                  (8)

                  A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy tekintettel az uniós gyártók nagy számára, e felek körében mintavételt fog alkalmazni. Ezt követően a Bizottság a legnagyobb reprezentatív termelési és értékesítési mennyiségek alapján – egyúttal a földrajzi eloszlás szempontját is érvényre juttatva – meghatározott egy mintát. Az ideiglenesen kiválasztott vállalatokat, továbbá a panaszost a Bizottság tájékoztatta. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket az ideiglenes mintával kapcsolatban.

                  (9)

                  Az ideiglenesen kiválasztott uniós gyártók egyike tájékoztatta a Bizottságot, hogy a vizsgálatban nem fog tudni együttműködni. Ezen túlmenően az Olaszországi Vas- és Acélipari Gyártók Szövetsége (Federacciai) és az Eurofer észrevételezte, hogy az ideiglenes mintában nincs Dél-Európa képviseltetve. A Bizottság a megfelelőbb földrajzi eloszlás biztosítására az uniós gyártót, amely úgy határozott, hogy nem működik együtt a vizsgálatban, egy dél-európai uniós gyártóval helyettesítette.

                  (10)

                  A végső minta végeredményben öt különböző tagállam öt uniós gyártójából állt. E minta az uniós termelés több mint 45 %-át képviseli.

            1.4.2.   Mintavétel a független importőrök körében

                  (11)

                  A Bizottság felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát.

                  (12)

                  A kért információkat négy importőr nyújtotta be. Ebből adódóan a mintavétel okafogyottá vált, és a Bizottság mindegyiküknek eljuttatta az importőrök számára összeállított kérdőíveket.

                  (13)

                  Annak ellenére azonban, hogy a Bizottság kapcsolatba lépett e felekkel a vonatkozó információk megszerzése érdekében, egyetlen független importőr sem nyújtott be e vizsgálathoz hiánytalanul kitöltött kérdőívet.

            1.4.3.   Mintavétel a Kínában működő exportáló gyártók körében

                  (14)

                  A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a kínai felek mintáját – felkérte a Kínában működő exportáló gyártókat, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg azokat az exportáló gyártókat, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot.

                  (15)

                  A kínai exportáló gyártók tizenhárom csoportja nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. A Bizottság az Unióba irányuló kivitel azon legnagyobb reprezentatív volumene alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelően meg lehet vizsgálni, javaslatot tett egy három vállalatcsoportból álló mintára. A Bizottság felkérte az összes ismert érintett exportáló gyártót, továbbá a kínai hatóságokat, hogy tegyék meg a javasolt mintával kapcsolatos észrevételeiket.

                  (16)

                  Az exportáló gyártók egyike, a Jiangsu Tiangong Tools Company Limited (a továbbiakban: Tiangong Tools) azt állította, hogy szerepelnie kellene a mintában, hiszen – a mintába felvett exportáló gyártókkal ellentétben – szerszámacél és gyorsacél gyártásával foglalkozik. Érvelése szerint, amennyiben terméke érintett terméknek minősül, akkor indokolt, hogy a minta reprezentatívabb legyen és ő maga is szerepeljen benne.

                  (17)

                  E kérést elutasították. A Tiangong Tools egy adott terméktípust exportált az Unióba, azt is mindössze kis mennyiségekben. A szóban forgó exportáló gyártó mintába történő felvétele tehát nem eredményezett volna reprezentatívabb mintát. A reprezentativitás kérdését a Bizottság a termékkörrel összefüggésben tovább elemezte.

                  (18)

                  Mindezek alapján a Bizottság úgy határozott, hogy a három exportálógyártó-csoportból álló, javasolt mintán nem változtat. A mintába felvett exportáló gyártók az érintett termék Kínából érkező uniós összbehozatalának 57 %-át, az érintett terméknek a kínai együttműködő exportáló gyártóktól érkező uniós összbehozatalának pedig 58 %-át teszik ki.

            1.5.   Egyedi vizsgálat

                  (19)

                  Az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálatot mindössze egyetlen exportáló gyártó, a Tiangong Tools kérelmezett, amely vállalat e célból a kérdőívre adott válaszait is benyújtotta. E kérelmet a Bizottság előzetesen elfogadta, a szolgáltatott információkat pedig helyszínen ellenőrizte.

                  (20)

                  A vizsgálat során mindazonáltal bebizonyosodott, hogy a szóban forgó vállalat kizárólag szerszámacélt és gyorsacélt gyárt, illetve exportál az Unióba. Minthogy a Bizottság ideiglenesen – a (29)–(35) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – úgy határozott, hogy a szerszámacélt és a gyorsacélt kizárja e vizsgálat hatálya alól, a Tiangong Tools tekintetében nem állapított meg ideiglenes dömpingkülönbözetet. Ha azonban a termékkör kapcsán hozott döntését a Bizottság a végleges szakaszban megváltoztatja, a szóban forgó exportáló gyártó egyedi vizsgálat iránti kérelmét a Bizottság újfent meg fogja vizsgálni.

            1.6.   A kérdőívre adott válaszok

                  (21)

                  A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett fél és az összes többi olyan vállalat számára, amely az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőkön belül jelentkezett. Kitöltött kérdőívet az Eurofer, öt uniós gyártó és acélipari – kapcsolatban álló félként működő – szolgáltató központjaik, egy felhasználó, három kínai exportálógyártó-csoport és egy analóg országbeli gyártó nyújtott be.

            1.7.   Ellenőrző látogatások

                  (22)

                  A Bizottság a dömping, az abból eredő károkozás veszélyének és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükségesnek ítélt valamennyi információt bekérte és ellenőrizte. A következő vállalatok/szövetség telephelyein került sor az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra:

                              Az uniós gyártók szövetsége:

                                          —

                                          Eurofer, Brüsszel, Belgium.

                              Uniós gyártók:

                                          —

                                          ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duisburg, Németország,

                                          —

                                          Tata Steel IJmuiden BV, Velsen-Noord, Hollandia,

                                          —

                                          Tata Steel UK Limited, Port Talbot, Dél-Wales, Egyesült Királyság,

                                          —

                                          ArcelorMittal France S.A., Franciaország, az alábbi leányvállatok tulajdonosa:

                                                      —

                                                      ArcelorMittal Mediterranee SAS, Fos-sur-Mer, Franciaország,

                                                      —

                                                      ArcelorMittal Atlantique Et Lorraine, Dunkerque, Franciaország,

                                          —

                                          ArcelorMittal España SA, Gozón, Spanyolország.

                              Felhasználó:

                                          —

                                          Marcegaglia Carbon Steel Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Olaszország.

                              Kínában működő exportáló gyártók és a velük kapcsolatban álló kereskedők:

                                          —

                                          Benxi Iron & Steel Group:

                                                      —

                                                      Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi, Liaoning Province, Kína,

                                                      —

                                                      Benxi Iron & Steel Hong Kong Limited, Hongkong,

                                          —

                                          Jiangsu Shagang Group Co., Ltd.:

                                                      —

                                                      Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd. Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu Province, Kína,

                                                      —

                                                      Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd., Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu Province, Kína,

                                                      —

                                                      Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd., Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu Province, Kína,

                                                      —

                                                      Shagang South-Asia Trading Co., Hongkong,

                                                      —

                                                      Xinsha International PTE. Ltd., Szingapúr,

                                          —

                                          Hebei Iron and Steel Group (HBIS):

                                                      —

                                                      Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handan City, Hebei Province, Kína,

                                                      —

                                                      Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch, Tangshan City, Hebei Province, Kína,

                                                      —

                                                      Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch, Chengde City, Hebei Province, Kína,

                                                      —

                                                      Handan Iron and Steel Group Import and Export Co Ltd, Handan City, Hebei Province, Kína,

                                                      —

                                                      Hebei Iron and Steel (Singapore) PTE Ltd, Handan City, Hebei Province, Kína,

                                                      —

                                                      Hebei Iron and Steel (Hong Kong) International Trade Co Ltd, Handan City, Hebei Province, Kína,

                                                      —

                                                      Hebei Iron and Steel Group (Shanghai) International Trade Co Ltd, Handan City és Chengde City, Hebei Province, Kína,

                                                      —

                                                      Tangshan Iron and Steel Group Co Ltd, Tangshan City, Hebei Province, Kína,

                                                      —

                                                      Sinobiz Holdings Limited (British Virgin Islands), Tangshan City, Hebei Province, Kína,

                                                      —

                                                      Chengde Steel Logistics Co Ltd, Chengde City, Hebei Province, Kína,

                                                      —

                                                      Duferco SA, Lugano, Svájc,

                                          —

                                          Jiangsu Tiangong Tools Company Limited:

                                                      —

                                                      Tiangong Aihe Company Limited, Danbei County, Danyang City, Jiangsu Province, Kína.

                              Kapcsolatban álló félként működő uniós importőrök:

                                          —

                                          Benxi Iron and Steel Group Europe GmbH, Düsseldorf, Németország,

                                          —

                                          Duferco Commerciale, SPA, Genova, Olaszország.

                              Gyártó az analóg országban:

                                          —

                                          ArcelorMittal USA, Chicago, Amerikai Egyesült Államok.

            1.8.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

                  (23)

                  A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2015. január 1. – 2015. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2012. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

            2.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

      2.1.   Érintett termék

                  (24)

                  Az érintett termék az egyes síkhengerelt termékek, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból, tekercsben vagy nem tekercsben (a „méretre vágott” termékeket és a „keskeny szalagot” is beleértve), melegen hengerelve, de tovább nem megmunkálva, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül.
                  Az érintett termék nem foglalja magában:

                              —

                              a rozsdamentes acélból és a szemcseorientált szilícium-elektromos acélból készült termékeket,

                              —

                              a szerszámacélból és gyorsacélból készült termékeket (6),

                              —

                              a nem tekercsben lévő, felületén mintázás nélküli, 10 mm-t meghaladó vastagságú és legalább 600 mm szélességű termékeket, valamint

                              —

                              a nem tekercsben lévő, felületén mintázás nélküli, legalább 4,75 mm, de legfeljebb 10 mm vastagságú és legalább 2 050 mm szélességű termékeket.

                        Az érintett termék Kínából származik és jelenleg a 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10, 7225 30 90, ex 7225 40 60, 7225 40 90, ex 7226 19 10, 7226 91 91 és 7226 91 99 KN-kódok alá tartozik.

                  (25)

                  A melegen síkhengerelt acéltermékeket meleghengerléssel állítják elő: e fémalakítási eljárás keretében a felhevített fémet a vastagság csökkentése, illetve az egységes vastagság eléréséhez egy vagy több meleg hengerpár között vezetik át oly módon, hogy mindeközben a fém hőmérséklete nem csökken a fém újrakristályosodási hőmérséklete alá. E termékeket különböző formákban szállíthatják: tekercsben (olajozva vagy nem olajozva, pácolva vagy nem pácolva), méretre vágva (lemez) vagy keskeny szalagként.

                  (26)

                  A melegen síkhengerelt acéltermékek két fő felhasználási területtel rendelkeznek. Először is elsődleges nyersanyagként szolgálnak többféle, hozzáadott értéket képviselő feldolgozóipari acéltermék – így a hidegen síkhengerelt (7) és bevont acéltermékek – gyártásához. Másodszor: olyan ipari alapanyagok, amelyeket a végfelhasználók többek között az építőipar (acélcsövek gyártása), hajógyártás, gáztartályok, személygépkocsik, nyomástartó edények és energiavezetékek területén való különféle alkalmazásokra szereznek be.

            2.2.   A hasonló termék

                  (27)

                  A vizsgálat rámutatott, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

                              a)

                              az érintett termék;

                              b)

                              a Kínai Népköztársaságban és az Egyesült Államokban gyártott, illetve belföldi piacon értékesített termék;

                              c)

                              az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített termék.

                  (28)

                  A Bizottság ebben a szakaszban úgy határozott, hogy e termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése szerinti hasonló termékeknek minősülnek.

            2.3.   A termékkört érintő állítások

                  (29)

                  Először is: az egyik exportáló gyártó (Jiangsu Tiangong Tools Company Limited), valamint egy másik kínai exportáló gyártóval kapcsolatban álló importőr (Duferco S.A.) kérelmezte a melegen síkhengerelt acéltermékek bizonyos – az ágazaton belül „szerszámacélként” és „gyorsacélként” ismert – típusainak a termékkörből történő kizárását. Állításuk szerint a szerszámacél és a gyorsacél esetében a tulajdonságok, árak jelentősen eltérnek, amellett hogy e típusok szabványai és felhasználási területei is különböznek.

                  (30)

                  2016. április 21-én e kínai exportáló gyártót meghallgatták a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő jelenlétében. 2016. június 22-én, a termékkizárás iránt benyújtott kérelme kapcsán az importőrt szintén meghallgatták.

                  (31)

                  A panaszos azt az álláspontot képviselte, hogy a szóban forgó állítások nem kellően megalapozottak, és ha a Bizottság azokat elfogadja, akkor számolni kell az intézkedések kijátszásának kockázatával.

                  (32)

                  A Bizottság megállapította, hogy az érintett termék egyéb – vagyis nem szerszámacélhoz, illetve gyorsacélhoz tartozó – típusai, valamint a szerszámacél és a gyorsacél között valóban jelentősek a fizikai és kémiai különbségek. A szerszámacélban és a gyorsacélban több olyan kémiai elem (8) eleve jelen van, amely az érintett termékben nem található meg.

                  (33)

                  Ezenfelül az érintett termék egyéb típusaival összehasonlítva a szerszámacél és a gyorsacél gyártási folyamata több különbséget is mutat, amellett hogy felhasználási területeik is eltérőek, illetve áraik is jelentősen különböznek. Így például a szerszámacélt és a gyorsacélt – az érintett termék egyéb típusaitól eltérően – egyéb anyagok alakításához, forgácsolásához, extrudálásához, vágásához, préseléséhez és lyukasztásához használják, mely alkalmazások nem tartoznak az érintett termék egyéb típusainak szokványos felhasználási területei közé. A szerszámacél ráadásul egy olyan másfajta gyártási folyamattal készül, amelynek során a sajátos tulajdonságok a gyártási folyamat valamennyi szakaszában megjelennek. A gyártási folyamat e különbözősége miatt a szerszámacél és a gyorsacél gyártási folyamata költségesebb, ami részben magyarázatul szolgál az érintett termék egyéb típusaitól eltérő értékesítési árakra is.

                  (34)

                  A volumen tekintetében a szerszámacél és a gyorsacél behozatala a 2015. évi kínai összbehozatal hozzávetőleg 1,25 %-át tette ki. A szerszámacél és a gyorsacél ezenfelül eltérő, külön KN-kódok alá tartoznak.

                  (35)

                  A Bizottság következésképpen a szerszámacélt és a gyorsacélt ideiglenesen kizárta, és egyúttal figyelmeztette a nemzeti vámhatóságokat az intézkedések kijátszásának lehetséges veszélyére.

                  (36)

                  Másodszor: 2016. augusztus 5-én egy olaszországi felhasználó, a Marcegaglia Carbon Steel Spa azt állította, hogy ki kell zárni a termékkörből az érintett termék alábbi típusait: intersztíciós elemektől mentes acélok, kettős fázisú acélok, magas karbontartalmú acélok és nem irányított szemcseszerkezetű acélok. Az e típusok tekintetében benyújtott termékkizárás iránti kérelem elsősorban a következő érveket sorakoztatta fel:

                              d)

                              e terméktípusok az érintett termék összes egyéb típusától jelentősen eltérő tulajdonságokkal, felhasználási területekkel rendelkeznek, és áraik is jelentős különbséget mutatnak;

                              e)

                              e termékek nem helyettesíthetők az érintett termék egyéb típusaival.

                  (37)

                  Ugyanez a felhasználó a hideghengerléshez alkalmazott terméktípusok kizárását is kérelmezte azok további feldolgozóipari felhasználására hivatkozva.

                  (38)

                  Az érintett termék intersztíciós elemektől mentes acéltípusainak, kettős fázisú acéltípusainak, magas karbontartalmú acéltípusainak és nem irányított szemcseszerkezetű acéltípusainak termékkizárására irányuló kérelem kapcsán a Bizottság megállapította, hogy nem bizonyították, hogy e termékek tulajdonságai és felhasználási területei eltérőek lennének. Emellett a termékkizárásra irányuló kérelem kapcsán a végleges, részleteket tartalmazó kérelem csak igen későn érkezett be. A Bizottság következésképpen a jelenlegi szakaszban elutasította e kérelmet, de tovább fogja vizsgálni az állítást.

                  (39)

                  Ami az újrahengerléshez használt terméktípusokat illeti, az érintett termék egyik legfontosabb felhasználási területe – miként az a (26) preambulumbekezdésben szerepel – az újrahengerlés. Az eltérő felhasználási terület önmagában még nem ok a kizárásra. E terméktípusok kizárása ezenfelül az érintett termék importált terméktípusai többségének kizárásával járna, amellett hogy az érintett terméknek az újrahengerléshez használt, illetve nem használt termékek szerinti megkülönböztetésének adminisztratív nyomon követése összetett, ha nem egyenesen megoldhatatlan feladatot jelentene. E szakaszban a Bizottság következésképp e kérelmet ugyancsak elutasította.

            3.   DÖMPING

      3.1.   Rendes érték

                  (40)

                  Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (1)–(6) bekezdésének megfelelően határozza meg azon kínai exportáló gyártók esetében, amelyek teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt kritériumokat és piacgazdasági elbánásban részesíthetők. Ilyen elbánást azonban az együttműködő exportáló gyártók egyike sem kérelmezett.

                  (41)

                  Ebből adódóan a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján egy megfelelő, piacgazdasággal rendelkező harmadik ország (a továbbiakban: analóg ország) árai vagy számtanilag képzett rendes értéke alapján kellett megállapítani.

                  (42)

                  A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik ország (analóg ország) alkalmazását tervezi. A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben említett 11 piacgazdasággal rendelkező ország (9) valamennyi ismert gyártójának, valamint nyolc olyan további országnak – nevezetesen Argentínának, Ausztráliának, Egyiptomnak, Iránnak, Japánnak, Dél-Afrikának, a Koreai Köztársaságnak és Tajvannak – küldött kérdőívet, ahol az információk szerint a hasonló terméket gyártják és értékesítik. A Bizottság összesen 19 potenciális analóg ország 62 gyártójával vette fel a kapcsolatot, de mindössze egyetlen – egyesült államokbeli – vállalat (az ArcelorMittal USA) jelezte együttműködési hajlandóságát és nyújtott be kitöltött kérdőívet.

                  (43)

                  Az Egyesült Államok megfelelő analóg piacnak számít, mivel nyitott piaccal rendelkezik, a hasonló termék előállításával tíz belföldi gyártó foglalkozik, és az egyéb országokból érkező behozatal a teljes felhasználás több mint 10 %-át lefedi. Következésképpen, valamint tekintettel arra, hogy együttműködési szándékát mindössze egyetlen egyesült államokbeli gyártó jelezte, a Bizottság ideiglenesen az Egyesült Államokat választotta ki megfelelő analóg országnak.

                  (44)

                  Az érdekelt feleket felkérték, hogy észrevételezzék e választást. Minthogy észrevételeket nem nyújtottak be, az Egyesült Államokat jelölték ki analóg országnak.

                  (45)

                  Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először azt vizsgálta, hogy a hasonló termék független vevők számára történő egyesült államokbeli értékesítése reprezentatív volt-e. Megállapítást nyert, hogy az érintett terméknek a mintába felvett kínai exportáló gyártók által bonyolított uniós kiviteléhez viszonyítva az együttműködő gyártó reprezentatív mennyiségben értékesíti a hasonló terméket a belföldi piacon.

                  (46)

                  A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében ezek az értékesítések szokásos kereskedelmi forgalom keretében megvalósult értékesítéseknek tekinthetők-e. Ehhez a Bizottság megállapította a független vevők részére történő nyereséges értékesítés részarányát. Az értékesítési ügyleteket akkor tekintette nyereségesnek, ha az egységár elérte, vagy meghaladta a termelési költséget. Ehhez meghatározták az egyesült államokbeli gyártó vizsgálati időszak alatti termelési költségét.

                  (47)

                  Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített volumenének több mint 80 %-át a költségeknél magasabb áron értékesítették, és amelyek esetében az adott típus súlyozott átlagos értékesítési ára elérte vagy meghaladta a termelési egységköltség szintjét, a terméktípusonkénti rendes értéket a szóban forgó típus összértékesítésének tényleges belföldi árait tükröző súlyozott átlagos tényleges belföldi áraként számították ki, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e.

                  (48)

                  Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése a típus összértékesítési volumenének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el a termelési egységköltséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet kizárólag a szóban forgó típus vizsgálati időszakbeli nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.

                  (49)

                  A nem nyereséges terméktípusok tekintetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint az egyesült államokbeli gyártó – SGA-költségekkel és az egyesült államokbeli gyártó nyereséges terméktípusainak nyereségével növelt – előállítási költségét használva állapították meg.

                  (50)

                  Az analóg országban gyártott terméktípusok némelyikét nem lehetett megfeleltetni a Kínából az Unióba exportált terméktípusoknak, minthogy azokat az egyesült államokbeli gyártó nem értékesíti. A nem megfeleltethető terméktípusok rendes értékét így az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint eljárva az analóg országbeli gyártó előállítási költségei alapján kellett kiszámítani. A Bizottság ehhez a legnagyobb hasonlóságot mutató termék költségeit vette alapul, melyeket a tisztességes összehasonlítás érdekében kiigazított a módosítási munkák (hasítás, illetve vágás) költségével. A Bizottság ezt követően az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően az előállítás és érékesítés tényleges adatait felhasználva ehhez hozzászámította az SGA-költségek ésszerű (7 %–13 %) mértékét, végezetül pedig a nyereséges termékek értékesítésével elért haszonkulcs átlagát alkalmazva a nyereség ésszerű (10 %–15 %) mértékét.

            3.2.   Exportárak

                  (51)

                  A mintába felvett exportáló gyártók közvetlenül független vevőknek, valamint velük kapcsolatban álló vállalatokon keresztül is exportáltak az Unióba.

                  (52)

                  A közvetlen értékesítések esetében az exportárak az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapultak.

                  (53)

                  Az olyan ügyleteknél, ahol az exportáló gyártók az érintett terméket importőrként eljáró, velük kapcsolatban álló vállalatokon keresztül exportálták az Unióba, az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az importált termék uniós független vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ára alapján történt. Ebben az esetben az árat a behozatal és a viszonteladás között felmerült összes költség tekintetében kiigazították.

            3.3.   Összehasonlítás

                  (54)

                  A rendes érték és az exportár összehasonlítása gyártelepi alapon történt. A dömpingkülönbözetek a mintába felvett exportáló gyártók egyéni gyártelepi árainak az analóg országbeli gyártó belföldi értékesítési áraival, vagy adott esetben számtanilag képzett rendes értékkel való összehasonlítása alapján kerültek meghatározásra.

                  (55)

                  A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében – az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésével összhangban – megfelelő kiigazítások formájában figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket.

                  (56)

                  Ennek alapján szükség szerint kiigazításokat végeztek a fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségek tekintetében (4 %), valamint a banki költségekkel (0,02 %), hitelköltségekkel (0,05 %), jutalékokkal (0,6 %) és közvetett adókkal (4 %) összefüggésben.

            3.4.   Dömpingkülönbözet

                  (57)

                  A mintába felvett exportáló gyártók esetében az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban a hasonló termék valamennyi amerikai egyesült államokbeli típusára meghatározott rendes érték súlyozott átlagát hasonlították össze a megfelelő terméktípus exportárának súlyozott átlagával.

                  (58)

                  A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártókra vonatkozó dömpingkülönbözetet az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban határozták meg. E különbözetet a mintába felvett exportáló gyártókra megállapított különbözetek alapján, súlyozott átlagként számították ki.

                  (59)

                  Ami a Kínában működő összes többi exportáló gyártót illeti, a Bizottság meghatározta, hogy az együttműködés Kína tekintetében milyen szintet ért el. Ehhez megállapította, hogy az érintett ország teljes uniós exportvolumenén belül milyen arányt képvisel az együttműködő gyártóknak az Unióba irányuló exportvolumene.

                  (60)

                  Az együttműködés szintje magas. Ennek alapján a Kínában működő összes többi exportáló gyártóra vonatkozó maradvány dömpingkülönbözetet ideiglenesen a mintába felvett, együttműködő exportáló gyártókra meghatározott legmagasabb dömpingkülönbözet szintjén állapították meg.

                  (61)

                  Az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

                     1. táblázat

                     Dömpingkülönbözetek, Kína

                              Vállalat

                              Ideiglenes dömpingkülönbözet

                              Bengang Steel Plates Co., Ltd.

                              96,5 %

                              Hebei Iron & Steel Group

                              95,0 %

                              Jiangsu Shagang Group

                              106,9 %

                              Más együttműködő vállalatok

                              100,1 %

                              Minden más vállalat

                              106,9 %

            4.   KÁR

      4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

                  (62)

                  Az Unión belül 17 vállalat szolgáltatott termelési és értékesítési adatokat az eljárás megindítását megelőzően, valamint jelezte, hogy a vizsgálati időszak alatt gyártotta a hasonló terméket. A panaszból rendelkezésre álló információk alapján e 17 vállalat a hasonló termék uniós termelésének mintegy 90 %-át adja.

                  (63)

                  A vizsgálati időszak alatt a szóban forgó 17 vállalat mellett még öt másik vállalat foglalkozott a hasonló termék gyártásával.

                  (64)

                  Megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés mintegy 74,7 millió tonnát tett ki. Ezt az adatot a Bizottság az uniós gazdasági ágazatról rendelkezésre álló összes információ alapján állapította meg, így például a panaszostól és az összes ismert uniós gyártótól származó információk alapján. A (10) preambulumbekezdésben említettek szerint öt uniós gyártót vettek fel a mintába, amelyek a hasonló termék teljes uniós termelésének 45 %-át képviselték. Ez reprezentatív mintának minősül.

                  (65)

                  Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot a teljes uniós termeléshez hozzájáruló uniós gyártók alkotják, amelyek a továbbiakban az „uniós gazdasági ágazat” néven kerülnek említésre.

                  (66)

                  Az uniós gyártók üzleti modellje és vertikális integrációjuk foka eltér. Ennek ellenére az uniós gazdasági ágazat összességében – miként azt a (68) preambulumbekezdés részletesen kifejti – magas fokú vertikális integrációval rendelkező ágazatként jellemezhető.

            4.2.   Uniós felhasználás

                  (67)

                  Amint az a (24) preambulumbekezdésben is szerepel, az érintett termék több KN-kód, egyebek mellett bizonyos ex kódok alá tartozik. Az uniós felhasználás alábecslésének elkerülése érdekében, illetve tekintettel e kódoknak a teljes felhasználásra gyakorolt nyilvánvalóan elhanyagolható hatására, az uniós felhasználás számítása az ex KN-kódok behozatali volumenét teljes körűen figyelembe veszi.

                  (68)

                  Mivel az uniós gazdasági ágazat jobbára vertikálisan integrált, az érintett termék pedig többféle, hozzáadott értéket képviselő feldolgozóipari termék – többek között a hidegen hengerelt termékek – gyártásának elsődleges nyersanyagaként szolgál, a kötött és a szabadpiaci felhasználást külön elemezték.

                  (69)

                  A kötött és a szabadpiac közötti különbségtétel azért releváns a kárelemzés szempontjából, mert a kötött felhasználásra szánt termékek nem állnak közvetlen versenyben a behozatallal, a transzferárakat pedig különféle árpolitikák mentén a csoportokon belül rögzítik. Ezzel szemben a szabadpiacra szánt termelés közvetlen versenyben áll az érintett termék behozatalával, és az árak szabadpiaci árak.

                  (70)

                  Az uniós gazdasági ágazatról alkotott lehetőleg legteljesebb kép érdekében a Bizottság adatokat gyűjtött a hasonló termékkel kapcsolatos teljes tevékenységre vonatkozóan és meghatározta, hogy a termelést kötött felhasználásra vagy a szabadpiacra szánták-e. A Bizottság megállapította, hogy az uniós gyártók teljes termelésének mintegy 60 %-át kötött felhasználásra szánták.

            4.2.1.   Kötött felhasználás az uniós piacon

                  (71)

                  A Bizottság az uniós kötött felhasználást az Unióban működő összes ismert gyártó általi kötött felhasználás és az uniós piacon általuk végzett kötött értékesítés alapján állapította meg. Ezek alapján az uniós kötött felhasználás a következőképpen alakult:

                     2. táblázat

                     Kötött felhasználás az uniós piacon (tonna)

                              2012

                              2013

                              2014

                              Vizsgálati időszak

                              Kötött felhasználás

                              40 775 889

                              42 418 062

                              42 887 175

                              42 271 071

                                 Mutató (2012 = 100)

                                 100

                                 104

                                 105

                                 104

                                 Forrás: az Eurofer kérdőívre adott válasza.

                  (72)

                  A figyelembe vett időszak alatt az uniós kötött felhasználás az uniós piacon mintegy 4 %-os növekedést mutatott. Ez az emelkedés főként a kötött piacok, többek között a például gépjárműipart ellátó alkatrészgyártás növekedéséből adódik.

            4.2.2.   Szabadpiaci felhasználás az uniós piacon

                  (73)

                  A Bizottság az uniós szabadpiaci felhasználást a) az Unióban működő összes ismert gyártó által az uniós piacon végzett értékesítés és b) az összes harmadik országból az Unióba irányuló, az Eurostat által jelentett behozatal alapján határozta meg, vagyis az érintett országban működő együttműködő exportáló gyártók által benyújtott adatokat is figyelembe véve. Ezek alapján az uniós szabadpiaci felhasználás a következőképpen alakult:

                     3. táblázat

                     Szabadpiaci felhasználás (tonna)

                              2012

                              2013

                              2014

                              Vizsgálati időszak

                              Szabadpiaci felhasználás

                              31 405 157

                              32 292 192

                              33 139 474

                              35 156 318

                                 Mutató (2012 = 100)

                                 100

                                 103

                                 106

                                 112

                                 Forrás: az Eurofer kérdőívre adott válasza.

                  (74)

                  A figyelembe vett időszak alatt az uniós szabadpiaci felhasználás mintegy 12 %-kal nőtt. A növekedés mindenekelőtt a feldolgozóiparban jelentkező gazdasági fellendülésének tudható be.

            4.3.   Az érintett országból érkező behozatal

      4.3.1.   Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

                  (75)

                  A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatbázisa alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedésének meghatározása a behozatal volumenének – a (73) preambulumbekezdésben szereplő táblázat szerinti – uniós szabadpiaci felhasználással történt összehasonlítása alapján történt.

                  (76)

                  A Kínából az Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

                     4. táblázat

                     A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

                              2012

                              2013

                              2014

                              Vizsgálati időszak

                              A Kínából érkező behozatal volumene

                              246 720

                              336 028

                              592 104

                              1 519 304

                                 Mutató (2012 = 100)

                                 100

                                 136

                                 240

                                 616

                              Kína piaci részesedése

                              0,79 %

                              1,04 %

                              1,79 %

                              4,32 %

                                 Mutató (2012 = 100)

                                 100

                                 132

                                 227

                                 550

                                 Forrás: Eurostat.

                  (77)

                  A fenti táblázat azt mutatja, hogy az érintett országból érkező behozatal abszolút adatokban kifejezve jelentősen növekedett a figyelembe vett időszak alatt. Ezzel párhuzamosan az Unióba irányuló kínai behozatal teljes piaci részesedése több mint ötszörösére bővült a figyelembe vett időszak alatt.

            4.3.2.   Az érintett országból érkező behozatal árai és az áralákínálás

                  (78)

                  A Bizottság a behozatal árait az Eurostat adatai alapján határozta meg. Az érintett országból az Unióba irányuló behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakult:

                     5. táblázat

                     Importárak (EUR/tonna)

                              2012

                              2013

                              2014

                              Vizsgálati időszak

                              A dömpingelt behozatal átlagára

                              600

                              505

                              463

                              404

                                 Mutató (2012 = 100)

                                 100

                                 84

                                 77

                                 67

                                 Forrás: Eurostat.

                  (79)

                  A behozatal átlagárai a 2012. évi 600 EUR/tonnáról a vizsgálati időszak alatti 404 EUR/tonnára csökkentek. A figyelembe vett időszak alatt a dömpingelt behozatal átlagos egységárának csökkenése hozzávetőleg 33 % volt.

                  (80)

                  A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:

                              —

                              az öt uniós gyártó által az uniós szabadpiacon független vevőknek történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti – gyártelepi szintre igazított – értékesítési árak súlyozott átlaga, valamint

                              —

                              az érintett ország együttműködő gyártóitól érkező behozatal uniós piacon, első független vevő számára történő értékesítése során alkalmazott, uniós határparitáson számított, terméktípusonkénti CIF-árak megfelelő súlyozott átlaga, megfelelőképpen kiigazítva a behozatal utáni költségek tekintetében.

                  (81)

                  Az árakat terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az adatokat szükség esetén kiigazítva, az engedmények és a visszatérítések levonása után hasonlították össze. Az összehasonlítás eredményét az uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. A legjelentősebb kiigazítások a leszállítási költségekhez (mintába felvett uniós gyártókként 2,7 % és 6,3 % közötti kiigazítások), illetve az árengedményekhez (0,1 % és 19,5 % közötti kiigazítások) kapcsolódtak. Abból adódóan, hogy a jelenlegi ügy során egyetlen független importőr sem jelentkezett, ehhez még behozatal utáni költségként hozzáadódott tonnánként 7 EUR, amely az egyes hidegen síkhengerelt acéltermékekre vonatkozó vizsgálatban (10) alkalmazott kiigazításnak felelt meg. A mérlegelések alapján ez jelentette a legmegfelelőbb eljárást, hiszen a jelenlegi vizsgálat tárgyát képező érintett termék – amint azt a (221) preambulumbekezdés kifejti – több szempontból is hasonlóságot mutat egyes hidegen síkhengerelt acéltermékekkel.

                  (82)

                  A fentiek alapján megállapítást nyert, hogy a dömpingelt kínai behozatallal 2,7 % és 5,6 % között kínáltak az uniós gazdasági ágazat árai alá.

            4.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

      4.4.1.   Általános megjegyzések

                  (83)

                  A dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésével összhangban magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

                  (84)

                  A makrogazdasági mutatókat (termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, készletek, növekedés, piaci részesedés, foglalkoztatás, termelékenység és a dömpingkülönbözetek nagysága) a teljes uniós gazdasági ágazat szintjén értékelték. Az értékelés a panaszos által benyújtott információkon alapult, amelyeket az uniós gyártók által szolgáltatott adatok és a rendelkezésre álló hivatalos statisztikák (Eurostat) adatainak egybevetésével ellenőriztek.

                  (85)

                  A mikrogazdasági mutatók (értékesítési árak, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, bérek és termelési költség) elemzését a mintába felvett uniós gyártók szintjén végezték. Az értékelés a tőlük származó, megfelelően ellenőrzött információkon alapult.

                  (86)

                  Az uniós gazdasági ágazatról alkotott lehetőleg legteljesebb kép érdekében a Bizottság adatokat gyűjtött az érintett termék teljes termelésére vonatkozóan és meghatározta, hogy a termelést kötött felhasználásra vagy a szabadpiacra szánták-e. Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó néhány kármutató esetében a Bizottság külön elemezte a szabad- és a kötött piaccal kapcsolatos adatokat, majd összehasonlító elemzést végzett. E tényezők a következők: értékesítés, piaci részesedés, egységárak, egységnyi költség, jövedelmezőség és pénzforgalom. Ugyanakkor más gazdasági mutatók elemzésének csak a teljes – így az uniós gazdasági ágazat általi kötött felhasználást is magában foglaló – tevékenységre vonatkoztatva volt értelme, mivel ezek a teljes tevékenyégtől függnek, és esetükben nem számít, hogy a termelés kötött-e vagy azt szabadpiaci értékesítésre szánják. E tényezők a következők: termelés, kapacitás, kapacitáskihasználás, beruházások, a beruházások megtérülése, foglalkoztatás, termelékenység, készletek és munkaerőköltségek. E tényezők szempontjából a teljes uniós gazdasági ágazat elemzése indokolt az uniós gazdasági ágazatot ért teljes kár megállapításához, mivel a szóban forgó adatokat nem lehet kötött és szabad értékesítésre különválasztani.

            4.4.2.   Makrogazdasági mutatók

      4.4.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

                  (87)

                  A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                     6. táblázat

                     Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

                              2012

                              2013

                              2014

                              Vizsgálati időszak

                              Termelési volumen (tonna)

                              73 050 974

                              74 588 182

                              75 509 517

                              74 718 189

                                 Mutató (2012 = 100)

                                 100

                                 102

                                 103

                                 102

                              Termelési kapacitás (tonna)

                              102 247 218

                              100 667 836

                              100 040 917

                              98 093 841

                                 Mutató (2012 = 100)

                                 100

                                 99

                                 98

                                 96

                              Kapacitáskihasználás

                              71,4 %

                              74,1 %

                              75,5 %

                              76,2 %

                                 Forrás: az Eurofer kérdőívre adott válasza.

                  (88)

                  A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 2 %-kal nőtt, jóllehet ugyanezen időszakban az egyik olaszországi uniós gyártó tetemesen (– 3 millió tonnával) csökkentette termelését.

                  (89)

                  A kapacitásra vonatkozóan bejelentett adatok a műszaki kapacitásra vonatkoznak, amelynek értelmében – az iparág által szokványosnak tekintett – kiigazításokat, így az üzemeltetés indítását, a karbantartást, a szűk keresztmetszeteket és egyéb szokásos leállásokat figyelembe vették. A figyelembe vett időszak alatt a termelési kapacitás csökkent, aminek hátterében az állt, hogy a termelést Belgiumban és Olaszországban leállították.

                  (90)

                  A kapacitáskihasználás arányának növekedése a termelési volumen kismértékű növekedéséből adódott, amelyet főként a kötött felhasználás (+ 4 %-os) és a szabadpiaci felhasználás (+ 12 %-os) növekedése idézte elő, annak ellenére, hogy a termelési volument – elsősorban – az egyik olaszországi uniós gyártó jelentősen csökkentette.

            4.4.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

                  (91)

                  Az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                     7. táblázat

                     Értékesítési volumen és piaci részesedés (szabadpiac)

                              2012

                              2013

                              2014

                              Vizsgálati időszak

                              Értékesítési volumen (tonna)

                              27 273 319

                              27 468 243

                              27 910 748

                              27 327 906

                                 Mutató (2012 = 100)

                                 100

                                 101

                                 102

                                 100

                              Piaci részesedés

                              86,8 %

                              85,1 %

                              84,2 %

                              77,7 %

                                 Mutató (2012 = 100)

                                 100

                                 98

                                 97

                                 90

                                 Forrás: az Eurofer kérdőívre adott válasza és az Eurostat.

                  (92)

                  A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat uniós piacon értékesített volumene viszonylag állandó – vagyis 27 és 28 millió tonna közötti – értékeken mozgott.

                  (93)

                  Az uniós gazdasági ágazat uniós felhasználáson belüli piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt több mint 9 százalékpontot, 86,8 %-ról 77,7 %-ra esett vissza. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenése jelentős mértékben meghaladta az uniós szabadpiaci értékesítése kapcsán tapasztalt kismértékű növekedést.

                  (94)

                  A figyelembe vett időszakban az uniós piacon belüli kötött piac esetében a kötött piaci volumen, illetve piaci részesedés a következőképpen alakult:

                     8. táblázat

                     Kötött uniós piaci volumen és piaci részesedés

                              2012

                              2013

                              2014

                              Vizsgálati időszak

                              Kötött uniós piaci volumen (tonna)

                              40 775 889

                              42 418 062

                              42 887 175

                              42 271 071

                                 Mutató (2012 = 100)

                                 100

                                 104

                                 105

                                 104

                              Az uniós gazdasági ágazat teljes termelése (tonna)

                              73 050 974

                              74 588 182

                              75 509 517

                              74 718 189

                              Kötött piaci volumen a teljes termelés %-ában

                              55,7 %

                              56,7 %

                              56,6 %

                              56,4 %

                                 Forrás: az Eurofer kérdőívre adott válasza és az Eurostat.

                  (95)

                  Az uniós gazdasági ágazat (uniós piaci kötött felhasználás és kötött értékesítés alkotta) kötött piaci volumene az uniós piacon 4 %-kal – a 2011-es hozzávetőleg 40,7 millió tonnáról a vizsgálati időszak alatt 42,2 millió tonnára – nőtt a figyelembe vett időszak során.

                  (96)

                  Az uniós gazdasági ágazat (teljes termelés százalékában kifejezett) kötött piaci részesedése a figyelembe vett időszakban állandó – 55,7 % és 56,7 % közötti – értékeken mozgott.

            4.4.2.3.   Foglalkoztatás és termelékenység

                  (97)

                  A foglalkoztatás-számítás kizárólag azon alkalmazottakat vette figyelembe, akiknek tevékenysége az uniós gyártók különböző acélműveiben közvetlenül kapcsolódott a hasonló termékhez. E módszer pontos, aránylag könnyen meghatározható adatokat eredményezett.

                  (98)

                  A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                     9. táblázat

                     Foglalkoztatás és termelékenység

                              2012

                              2013

                              2014

                              Vizsgálati időszak

                              Alkalmazottak létszáma
                              (teljes munkaidőben történő foglalkoztatás/alkalmazott)

                              18 729

                              18 632

                              17 739

                              17 829

                                 Mutató (2012 = 100)

                                 100

                                 99

                                 95

                                 95

                              Termelékenység (tonna/alkalmazott)

                              3 900

                              4 003

                              4 257

                              4 191

                                 Mutató (2012 = 100)

                                 100

                                 103

                                 109

                                 107

                                 Forrás: az Eurofer kérdőívre adott válasza.

                  (99)

                  A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat csökkentette foglalkoztatási szintjét, hogy a kínai, illetve egyéb behozatal nyomán fokozódó piaci verseny közepette csökkentse termelési költségeit és javítsa hatékonyságát. Ennek következtében a figyelembe vett időszak alatt a munkaerő – a közvetett foglalkoztatást nem számítva – 5 %-kal csökkent. Emiatt, illetve a termelési volumen figyelembe vett időszakban tapasztalt mérsékelt növekedése (+ 2 %) következtében az uniós gazdasági ágazat – egy alkalmazottra jutó éves termeléseként számított – munkaerő-termelékenységének növekedése jóval (+ 7 %-kal) meghaladta a tényleges termelés bővülését. Mindez azt bizonyítja, hogy versenyképességének megtartása érdekében az uniós gazdasági ágazat kész volt alkalmazkodni a változó piaci viszonyokhoz.

            4.4.2.4.   Készletek

                  (100)

                  Az uniós gyártók készletszintjei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

                     10. táblázat

                     Készletek

                              2012

                              2013

                              2014

                              Vizsgálati időszak

                              Zárókészletek (tonna)

                              2 908 745

                              2 646 989

                              2 653 224

                              2 798 420

                                 Mutató (2012 = 100)

                                 100

                                 91

                                 91

                                 96

                              Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve

                              4,0 %

                              3,5 %

                              3,5 %

                              3,7 %

                                 Mutató (2012 = 100)

                                 100

                                 89

                                 88

                                 94

                                 Forrás: az Eurofer kérdőívre adott válasza.

                  (101)

                  A figyelembe vett időszak alatt a zárókészletek szintje kismértékű csökkenést mutatott. Az uniós gazdasági ágazat a hasonló termék legtöbb típusát konkrét felhasználói megrendelésre gyártja. A készletek ezért ezen ágazat esetében nem számítanak meghatározó kármutatónak, amit a termelés százalékában kifejezett zárókészletek változásának elemzése is alátámaszt. Miként az a fentiekből is kitűnik, e mutató viszonylag stabilan a termelési volumen 3,5 %– 4 %-a körüli szinten maradt.

            4.4.2.5.   A dömpingkülönbözet nagysága

                  (102)

                  Valamennyi dömpingkülönbözet jóval meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet. Figyelembe véve az érintett országból érkező behozatal volumenét és árait, a ténylegesen magas dömpingkülönbözetek uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem volt elhanyagolható.

            4.4.2.6.   Növekedés

                  (103)

                  A figyelembe vett időszak alatt az uniós (szabadpiaci) felhasználás mintegy 12 %-kal nőtt, míg az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítési volumene állandó maradt. Az uniós gazdasági ágazat tehát vesztett piaci részesedéséből, szemben az érintett országból érkező behozatallal, amely piaci részesedését a figyelembe vett időszak alatt jelentősen növelte.

            4.4.3.   Mikrogazdasági mutatók

      4.4.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

                  (104)

                  Az uniós gyártók által felszámított uniós szabadpiaci értékesítési egységárak súlyozott átlaga a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

                     11. táblázat

                     Értékesítési árak az uniós szabadpiacon

                              2012

                              2013

                              2014

                              Vizsgálati időszak

                              Értékesítési ár (EUR/tonna)

                              553

                              498

                              471

                              427

                                 Mutató (2012 = 100)

                                 100

                                 90

                                 85

                                 77

                              Termelési egységköltség (EUR/tonna)

                              572

                              511

                              469

                              431

                                 Mutató (2012 = 100)

                                 100

                                 89

                                 82

                                 75

                                 Forrás: A mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.

                  (105)

                  E táblázat az értékesítési egységárnak a hozzá tartozó termelési költséghez viszonyított, uniós szabadpiaci változását mutatja. Az értékesítési árak átlagosan a termelési egységköltségnél alacsonyabbak voltak, leszámítva a 2014-es évet, amikor a piac élénkülni kezdett, és a kínai behozatal piaci részesedése a vizsgálati időszakban tapasztaltnál mélyebb szintet ért el.

                  (106)

                  2012-ben és 2013-ban az euróövezeti adósságválság – amellyel párhuzamosan 2012-ben még az acél iránti kereslet is csökkent – gyakorolt kedvezőtlen hatást az uniós gazdasági ágazat teljesítményére. 2014-ben, valamint 2015 első felében megindult a fellendülés az uniós gazdasági ágazatban, aminek hátterében a versenyképesség megőrzését, különösképpen pedig az uniós gazdasági ágazat munkaerő-termelékenységének javítást célzó – a (99) preambulumbekezdésben leírt – egyre erőteljesebb, a termelékenység és a kapacitáskihasználás javulását eredményező törekvések álltak.

                  (107)

                  E törekvések ellenére a termelési költség átlagban továbbra is meghaladta a csökkenő értékesítési árakat, és az uniós gyártók annak érdekében, hogy a piaci részesedés tekintetében a lehető legkisebb veszteséget szenvedjék el, követték a lefelé irányuló árspirált és – különösen 2015-ben – jelentősen csökkentették értékesítési áraikat. Mivel az érintett termék alapanyagnak minősül, az uniós gyártók kénytelenek voltak követni a lefelé tartó árspirált.

                  (108)

                  A mintába felvett gyártók a kötött felhasználásra szánt egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékeket további feldolgozásra különböző (költség, „költség plusz”, piaci ár) árpolitikák alapján megállapított transzferárakon adják át, illetve szállítják le egymásnak. A kötött felhasználás tekintetében érvényesített árak alakulása alapján ezért nem lehet érdemi következtetéseket levonni.

            4.4.3.2.   Munkaerőköltségek

                  (109)

                  Az uniós gyártók átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

                     12. táblázat

                     Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

                              2012

                              2013

                              2014

                              Vizsgálati időszak

                              Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

                              63 722

                              63 374

                              66 039

                              66 023

                                 Mutató (2011 = 100)

                                 100

                                 99

                                 104

                                 104

                                 Forrás: A mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.

                  (110)

                  Az alkalmazottankénti átlagbér a figyelembe vett időszak alatt 4 %-kal nőtt.

            4.4.3.3.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

                  (111)

                  Az uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásaik megtérülése a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

                     13. táblázat

                     Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

                              2012

                              2013

                              2014

                              Vizsgálati időszak

                              A szabadpiaci uniós értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

                              – 3,3 %

                              – 2,7 %

                              0,4 %

                              – 0,8 %

                              Pénzforgalom (ezer EUR)

                              150 190

                              139 285

                              221 982

                              122 723

                                 Mutató (2012 = 100)

                                 100

                                 93

                                 148

                                 82

                              Beruházások (ezer EUR)

                              334 789

                              256 013

                              289 581

                              291 771

                                 Mutató (2012 = 100)

                                 100

                                 76

                                 86

                                 87

                              A beruházások megtérülése

                              – 4,5 %

                              – 3,5 %

                              0,5 %

                              – 1,0 %

                                 Forrás: A mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.

                  (112)

                  A Bizottság az uniós gyártók jövedelmezőségét oly módon állapította meg, hogy a hasonló termék uniós szabadpiaci értékesítéséből származó adózás előtti nettó veszteséget az ezen értékesítésekből származó forgalom százalékos arányában fejezte ki.

                  (113)

                  A figyelembe vett időszakban a jövedelmezőség romlott: a 2014-es év kivételével mindhárom évben veszteség keletkezett. Amíg a 2012. és 2013. évi veszteségek részint az euróövezeti adósságválság következményeivel magyarázhatók (amely válsággal párhuzamosan 2012-ben még az acél iránti kereslet is csökkent), az uniós gyártók 2014-ben és a 2015-ös év első felében már képesek voltak valamelyest javítani helyzetükön.

                  (114)

                  A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. Jóllehet a nettó pénzforgalom alakulása a figyelembe vett időszak alatt igen változatos képet mutatott, elsősorban az olyan nem készpénz jellegű ráfordításoknak köszönhetően, mint amilyen az értékcsökkenés, összességében javarészt pozitív tartományban maradt.

                  (115)

                  Mivel a beruházások megtérülése a 2014-es év kivételével minden évben összességében negatív maradt, az uniós gazdasági ágazat 2012 és 2015 között 13 %-kal csökkentette a beruházási szintet. Miként az a beruházások csökkenéséből is látható, a figyelembe vett időszak alatt elszenvedett veszteségek a tőkebevonási képességet is befolyásolták.

                  (116)

                  Végezetül: az alábbi táblázat 2015 negyedéves bontását tartalmazza, mivel a panaszos azt állította panaszában, hogy 2015. második felében jelentős romlás volt tapasztalható. A táblázatban szereplő adatok csakugyan megerősítik, hogy a jövedelmezőség és a nettó értékesítési érték – az uniós szabadpiac értékesítési árainak további leszorításából adódóan – jelentősen romlott 2015. második felében.

                     14. táblázat

                     A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége negyedéves bontásban

                              Negyedévek 2015-ben

                              A vállalatok jövedelmezősége (vesztesége) negyedéves bontásban (millió EUR)

                              Tonnánkénti nettó értékesítési ár

                              Szabadpiaci nettó értékesítés
                              (millió EUR)

                              A jövedelmezőség százalékos aránya

                              I. né.

                              37,98

                              444,71

                              1 073,34

                              3,5 %

                              II. né.

                              22,78

                              436,19

                              1 001,60

                              2,3 %

                              III. né.

                              – 22,92

                              426,36

                              857,49

                              – 2,7 %

                              IV. né.

                              – 69,80

                              392,92

                              699,47

                              – 10,0 %

                              Összesen

                              – 31,9

                              427,2

                              3 631,9

                              – 0,8 %

                                 Forrás: A mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.

            4.4.4.   A jelentős kárra vonatkozó következtetés

                  (117)

                  Egyfelől a kötött és szabadpiaci felhasználás növekedése jóvoltából az uniós gazdasági ágazat egésze képes volt kismértékben növelni termelési volumenét (méghozzá úgy, hogy a termelést – elsősorban – az egyik legjelentősebb olaszországi gyártó jelentős mértékben lecsökkentette) és javítani kapacitáskihasználásának szintjét. Az ágazat emellett konkrét lépéseket tett a hatékonyságnövelés érdekében: szigorú kontroll alatt tartotta az előállítási (mindenekelőtt a nyersanyagokhoz kapcsolódó) költségeket és növelte az egy alkalmazottra jutó termelést. Ennek eredményeként a termelési költség 25 %-kal csökkent. Az ágazat pénzforgalma mindemellett a figyelembe vett időszak egésze alatt pozitív maradt. A mintába felvett uniós gyártók évente még mintegy 250–330 millió EUR összegű beruházást tudtak végrehajtani a figyelembe vett időszak alatt.

                  (118)

                  Másfelől viszont a többi kármutató, még az uniós gazdasági ágazatnak az összteljesítménye javítását célzó, figyelembe vett időszak alatti intézkedései ellenére is arról tanúskodik, hogy romlott a szabadpiaci helyzet. Az uniós gazdasági ágazat a 2014-es év és a 2015-ös év elejének kivételével, amikor helyzete kezdett valamelyest javulni, a teljes figyelembe vett időszak alatt veszteséget termelt, amely 2015. második felében már fenntarthatatlan szinteket ért el. Annak ellenére ugyanis, hogy az uniós szabadpiaci értékesítések volumene aránylag állandó szinten mozogott, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedést veszített, és kénytelen volt a beruházásokat – a beruházások negatív megtérülése miatt – visszafogni.

                  (119)

                  Az előzőekben említettek figyelembevételével megállapítható e szakaszban, hogy a fenti adatok tanúsága szerint az uniós gazdasági ágazat helyzete a vizsgálati időszak végén sérülékeny volt, de nem olyan mértékben, hogy az uniós gazdasági ágazatot a figyelembe vett időszak alatt az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében vett jelentős kár érte volna.

            5.   A KÁROKOZÁS VESZÉLYE

      5.1.   Bevezetés

                  (120)

                  Az alaprendelet 3. cikke (9) bekezdésének második albekezdésével összhangban annak elemzésekor, hogy az uniós gazdasági ágazatot fenyegeti-e jelentős károkozás, olyan tényezőkre kell figyelemmel lenni, mint:

                              i.

                              az Unió piacára irányuló dömpingelt behozatal jelentős mértékű növekedése, amely a behozatal lényeges megnövekedését valószínűsíti,

                              ii.

                              az exportőr részéről rendelkezésre álló elegendő szabad exportálógyártói kapacitás vagy, hogy megnövekszik-e ez a kapacitás a közeljövőben és lényeges mértékben, amely az Unióba irányuló dömpingelt kivitel jelentős növekedését valószínűsíti, figyelembe véve, hogy az exporttöbblet felvételére rendelkezésre állnak-e más exportpiacok,

                              iii.

                              az importtermékek olyan áron érkeznek-e, amely jelentős mértékben leszorítja az árakat, vagy jelentős mértékben megakadályozza azt az áremelkedést, amely egyébként bekövetkezett volna, és amely feltehetőleg növelte volna a további behozatal iránti igényt, valamint

                              iv.

                              a készletek szintjei.

                  (121)

                  Amint arra a 3. cikk (9) bekezdésének második albekezdésében szereplő „olyan […] mint” szavak utalnak, a kárral való fenyegetés meghatározásához e négy tényező mellett egyéb tényezők is elemezhetők. A Bizottság jelesen tényezőként elemezte még például a jövedelmezőséget és a beérkezett megrendeléseket, amelyekről mind a vizsgálati időszakra, mind a vizsgálati időszakot követő időszakra vonatkozóan rendelkezett adatokkal.

                  (122)

                  Ami a figyelembe vett időszakot illeti, a Bizottság újfent áttekintette a 2012–2015-ös időszakra vonatkozóan gyűjtött adatokat, mivel az uniós gazdasági ágazat jelenlegi helyzetének ismerete nélkülözhetetlen annak megállapításához, hogy az uniós gazdasági ágazatot fenyegeti-e károkozás (11). Ezt követően a Bizottság a jövőre vonatkozó elemzés keretében valamennyi tényezőt megvizsgálta. A Bizottság ezenkívül az előrejelzések Bíróság által megkövetelt (12) megerősítéséhez vagy megkérdőjelezéséhez be tudta szerezni a 2016 januárja és júniusa közötti dömpingelt behozatalra, kínai kapacitásra és importárakra vonatkozó adatokat. A jövedelmezőségről, illetve a beérkezett megrendelésekről ezzel szemben a 2016. január–június közötti időszakra vonatkozó teljes körű adatok nem, csak részleges, 2016. március végéig szóló adatok álltak rendelkezésre. A készletek szintjéről egyáltalán nem lehetett – különösen az uniós gazdasági ágazattal összefüggésben – teljes körű, a 2016. június végéig tartó időszakra vonatkozó adatokat fellelni. Mindamellett ezeket az adatokat e rendelet megjelenését követően a Bizottság aktualizálni fogja, és lehetőség szerint más tényezőket is elemez majd. A jövedelmezőségre, a beérkezett megrendelésekre, valamint a készletek szintjére vonatkozó adatok az e szakaszban rendelkezésre álló legjobb adatoknak számítanak.

                  (123)

                  Végezetül: az alaprendelet 3. cikke (9) bekezdése első albekezdésének második mondata előírja, hogy a körülmények megváltozásának világosan előreláthatónak és közvetlennek kell lennie.

            5.2.   A károkozás veszélye

      5.2.1.   Az Unió piacára irányuló dömpingelt behozatal jelentős mértékű növekedése, amely a behozatal lényeges megnövekedését valószínűsíti

                  (124)

                  Az érintett országból érkező behozatal 2012 és a vizsgálati időszak között – miként az a (76) preambulumbekezdésben szereplő táblázatból kiderül – jelentős mértékű növekedést mutatott: 246 720 tonnáról 1 519 304 tonnára nőtt. E behozatal árai következetes módon egyre alacsonyabbak voltak. Az, hogy e kínai dömpingelt behozatal piaci részesedése lényeges mértékű növekedést (+ 550 %) ért el, megerősíti, hogy e behozatal alakulása nem kizárólag a kereslet növekedésének (+ 12 %) következménye. A kínai exportáló gyártók új piacra léptek be, és az alacsony áru importtermékekkel a többi gazdasági szereplő, többek között az uniós gyártók kárára növelték piaci részesedésüket. A kínai behozatal volumene 2016 első felében tovább nőtt (773 275 tonna, forrás: Eurostat) és 8,5 %-kal mutatott magasabb értéket 2015 első feléhez képest (712 390 tonna). A rendelkezésre álló adatok nemcsak arra világítanak rá, hogy a kínai dömpingelt behozatal a figyelembe vett időszak alatt lényeges mértékben nőtt, hanem arra is, hogy e tendencia a vizsgálati időszakot követő időszak alatt sem torpant vagy fordult meg.

            5.2.2.   Elegendő szabad kapacitás

      5.2.2.1.   Kínai kapacitás (nyersacél és a hasonló termék)

                  (125)

                  Ami a kínai nyersacél-kapacitást illeti, a rendelkezésre álló információk tanúsága szerint a kínai acélkapacitás már hosszú ideje gyors ütemben bővül. Míg Kína 2004-ben a világ nyersacél-össztermelésének 25,6 %-át (13) adta, addig tényleges termelését közel megkétszerezve 2015-ben már 50,3 %-os részesedéssel rendelkezett. A Bizottság acéliparról szóló közleménye ezzel összefüggésben a következőket állapítja meg: „[a] szabad termelési kapacitás […] egyes harmadik országokban – különösképpen Kínában – drámai módón megnőtt. A becslések szerint egyedül Kínában mintegy 350 millió tonna, vagyis az Unió éves termelésének közel kétszeresét kitevő kapacitásfelesleg áll rendelkezésre” (14).

                  (126)

                  Ehhez kapcsolódik, hogy az OECD becslése alapján Kína acélgyártási összkapacitása 2014-ben 1 140 millió tonnát (15) tett ki, míg a számítások szerint a tényleges kínai termelés elérte a 822,8 millió tonnát (16). A rendelkezésre álló kínai kapacitásfelesleg így tehát bizonyosan meghaladja a 300 millió tonnát.

                  (127)

                  Az ilyen kapacitásfelesleg a hasonló termék iránt Kínában, illetve más országokban megmutatkozó kereslettel sincs összhangban. Ami azt illeti, a globális piacokon lassul a keresletnövekedés, a kapacitás és kereslet közötti távolság pedig egyre csak nő az OECD legfrissebb tanulmánya (17) szerint.

                  (128)

                  A kínai hatóságok nem vitatták, hogy az érintett országban tetemes kapacitásfelesleg áll rendelkezésre. Először is: 2016. február 1-jén a Kínai Államtanács elfogadta a „Vélemény az acélipari kapacitásfelesleg kérdésének megoldásáról” (Opinion for the steel industry to resolve excess capacity) című dokumentumot, amely megállapítja a kínai acélipar kapacitásfeleslegének határozott kezelését szolgáló átfogó kínai megközelítést. Az intézkedések többek között öt év alatt 100–150 millió tonnával csökkentik a nyersacél-kapacitást és szigorúan tiltják új termelési kapacitás kiépítését. Másodszor: a Kínai Vas- és Acélipari Gyártók Szövetsége (CISA) szintén megemlítette beadványában, hogy „az elmúlt néhány évben a kínai kormány és a kínai acélszövetség hatékony intézkedéseket hozott […] 2011 óta Kína eredményesen felszámolta az elavult kapacitásokat és megerősítette az energiatakarékossági intézkedéseket” (18).

                  (129)

                  Ugyanakkor nemrégiben az alábbi következetlenségekre derült fény a vizsgálati időszakot követő időszak alatti kapacitáscsökkentésről szóló fenti kínai bejelentéssel és a tényleges helyzettel kapcsolatban:

                              —

                              Beszámolók szerint az érintett ország a „zombi” acélművek (19) jelenségétől szenved: vannak olyan acélművek, amelyekről folyton azt állítják, hogy végüket járják, azonban ténylegesen sosem zárnak be.

                              —

                              Egy másik forrás szerint is 41 nagyolvasztót újból megnyitottak, még frissebb beszámolók alapján pedig több mint 50 millió tonnányi acélkapacitást állítottak Kínában ismét üzembe 2016 eleje óta (20).

                              —

                              Az Acélipari Világszövetség a következőket állítja a világ 2016 első hat hónapjára vonatkozó nyersacéltermelésével kapcsolatban: „A világ nyersacéltermelése 2016 első hat hónapja során 794,8 Mt volt, ami 2015 hasonló időszakához képest –1,9 %-os csökkenést jelent […]. A nyersacéltermelés […] –6,1 %-kal visszaesett az EU 28 tagállamában […]. Kína 2016. júniusi nyersacéltermelése 69,5 Mt volt, ami 2015 júniusához képest 1,7 %-os növekedésnek felel meg […].”
                                  (21)

                  (130)

                  Végezetül, a Bizottság elemezte a kínai hatóságok (128) preambulumbekezdésben említett ígéreteit és kötelezettségvállalásait. A 2016 elején tett ilyen irányú bejelentések ellenére ezek az ígéretek és kötelezettségvállalások még nem valósultak meg.

                  (131)

                  Ennélfogva úgy tekinthető, hogy a kínai acélágazat kapacitásfeleslege széles körben ismert probléma, amelyet még a kínai hatóságok is elismernek.

                  (132)

                  Az értékelések szerint a hasonló termék a következő okból nagy hányadát teszi ki a teljes nyersacéltermelésnek: míg 2013-ban és 2014-ben a teljes kínai nyersacéltermelés 822 000 millió tonna és 822 698 millió tonna volt, a melegen síkhengerelt termékek kínai össztermelése 311 564 millió tonnát és 317 387 millió tonnát tett ki, amely a teljes nyersacéltermelés körülbelül 37,9 %-ának, illetőleg 38,6 %-ának felelt meg (22). Ennélfogva a nyersacéllal kapcsolatos fenti adatok megfelelően jelzik a hasonló termék kínai kapacitásfeleslegét is.

                  (133)

                  Másfelől hivatkozni kell a (185) preambulumbekezdésben szereplő táblázatra, amely 2013 és 2014 vonatkozásában összehasonlítja a hasonló termék tényleges kínai termelését más országok tényleges termelésével. A szóban forgó táblázat például azt mutatja, hogy a hasonló termék 2014-es tényleges kínai termelése (317,4 millió tonna) körülbelül ötszörösét teszi ki Oroszország, Ukrajna, Irán és Brazília együttes összesített össztermelésének (57,4 millió tonna). Ez a hasonló termék kínai termelési kapacitásának rendkívüli mértékét jelzi.

                  (134)

                  Harmadsorban a vizsgálat megerősítette, hogy a mintába felvett kínai exportáló gyártók a vizsgálati időszak alatt átlagosan 65 %-os kapacitáskihasználás mellett működtek. Ez az érintett termék több mint 14 millió metrikus tonnát kitevő szabad kapacitását jelenti, amely mindössze három vállalat között oszlik meg. Ez is jelzésértékű a hasonló termék szabad kapacitása szempontjából. Ha a melegen síkhengerelt acéltermékek más kínai gyártói részéről is hasonló mértékű kapacitást feltételezünk, akkor e termékek terén összességében véve magas kínai szabad kapacitással kell számolnunk.

                  (135)

                  Emellett az uniós piac nyitott piac, ahova – miként az a (177) preambulumbekezdésben megjelenő táblázatban szerepel – számos országból tekintélyes mértékű behozatal érkezik. A (76) preambulumbekezdésben szereplő 4. táblázat adatai szerint a kínai exportáló gyártók főleg 2012-től kezdve exportáltak az uniós piacra, és az alacsony árú behozatallal azóta szereztek gyors ütemben piaci részesedést más gazdasági szereplők, így az uniós gyártók kárára. Ez azt bizonyítja, hogy a kínai exportáló gyártók számára a térnyerés viszonylag egyszerűnek és nagyon sikeresnek bizonyult a figyelembe vett időszak alatt, ami pedig annak jele, hogy az uniós piac vonzerővel bír a kínai és más exportáló gyártók számára.

            5.2.2.2.   Harmadik országok felvevőképessége

                  (136)

                  Az alaprendelet 3. cikke (9) bekezdése második albekezdésének b) pontja értelmében a Bizottság elemezte, hogy a kínai exportáló gyártók számára rendelkezésre állnak-e más exportpiacok az exporttöbblet felvételére.

                  (137)

                  Néhány (nagyobb) exportpiac egyre nehezebben hozzáférhető a kínai exportáló gyártók számára piacvédelmi intézkedések (például USA, Malajzia, India és Mexikó) és/vagy vizsgálatok (például Thaiföld) vagy megemelt vámok (Dél-Afrika) miatt.

                  (138)

                  Az exportstatisztikai adatok azonban – 2015 és 2016 első hat hónapja tekintetében és a hasonló termékkel kapcsolatos KN-kódok egy mintája (23) alapján – azt mutatják, hogy a világ többi részére irányuló kínai exportvolumen helyzete nem változott a korábbiakhoz képest.

                  (139)

                  Egyfelől az érintett ország által 2016 első hat hónapjában bonyolított export volumene nagyjából ugyanakkora, mint a 2015-tel összevetett és évesített volumen. Ennek ellenére az átlagos értékesítési egységár 2016 első hat hónapjában alacsonyabb volt, mint 2015-ben. Másfelől a 2016 első hat hónapjában néhány országban (például Indonézia és Vietnam) a 2015-höz képest elszenvedett piacvesztést más országokban (például Banglades és a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság) szerzett piaci részesedéssel sikerült ellensúlyozni. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy harmadik országok önmagukban felvennék a hatalmas mértékű kínai szabad kapacitást. Még akkor is, ha jelenleg a korábbiakhoz képest változatlan az egyéb harmadik országokba irányuló kínai export helyzete, a vonzó uniós piac – amint az a (135) preambulumbekezdésben is szerepel – valószínűleg továbbra is a dömpingelt kínai export elsődleges célpiacai között fog szerepelni.

            5.2.2.3.   Felvevőképesség Kínában

                  (140)

                  Kína sem rendelkezik elegendő felvevőképességgel. Az acél iránti belső kereslet csökkenőben van Kínában: Az Acélipari Világszövetség adatai szerint Kína acélkeresletének a 2013-as keresleti csúcsot követően először 2015-ben kellett volna csökkennie – 3,5 %-kal, majd 2016-ban – 2,0 %-kal (24). Ugyanez a szervezet az adatokat azonban a későbbiekben a következők szerint kiigazította: „a kínai acélkereslet visszaesése várhatóan – 4,0 % lesz 2016-ban, amelyet 2017-ben – 3,0 % csökkenés fog követni. Mindez 626,1 Mt acél iránti keresletet feltételez 2017-ben (15 %-kal elmaradva a 2013-as évihez képest), valamint azt, hogy a világ acélfelhasználása a 2009-es 47,9 %-ról és a 2015-ös 44,8 %-ról 41,9 %-ra zsugorodik.” (25)

            5.2.2.4.   A kapacitásra vonatkozó következtetés

                  (141)

                  Összefoglalva, valószínű, hogy az acél – beleértve a hasonló terméket – terén meglévő tetemes kapacitásfelesleg jelentős volumene továbbra is az uniós piacra irányul majd. A jelenlegi kapacitásfeleslegek és a harmadik államok és maga Kína elégtelen felvevőképessége annak valószínűségét jelzik, hogy jelentősen megnövekszik az Unióba irányuló kínai export, amely esetében a térnyerés viszonylag egyszerűnek és nagyon sikeresnek bizonyult a figyelembe vett időszak alatt.

            5.2.3.   A behozatal árszintje

                  (142)

                  Az érintett ország átlagos importárai a figyelembe vett időszak alatt – amint az a (78) preambulumbekezdésben szerepel – a 2012-es 600 EUR/tonnáról 2015-ben 404 EUR/tonnára, 33 %-kal csökkent.

                  (143)

                  A lenti táblázat összehasonlítja a kínai behozatal átlagos egységárait a mintába felvett öt uniós gyártó értékesítési egységáraival:

                     15. táblázat

                     Összehasonlító táblázat: értékesítési árak az uniós szabadpiacon és kínai importárak a figyelembe vett időszak alatt

                              Lásd az alábbi preambulumbekezdést

                              2012

                              2013

                              2014

                              Vizsgálati időszak

                              A mintába felvett öt uniós gyártó értékesítési árai (EUR/tonna)

                              (104)

                              553

                              498

                              471

                              427

                              A kínai behozatal átlagárai az Eurostat szerint
                              (EUR/tonna)

                              (78)

                              600

                              505

                              463

                              404

                              Különbség (EUR/tonna)

                              – 47

                              – 7

                              + 8

                              + 23

                                 Forrás: A mintába felvett uniós gyártók és exportáló gyártók által kitöltött kérdőívek és Eurostat.

                  (144)

                  2012-ben az átlagos kínai árak lényegesen magasabbak voltak az uniós gyártók árainál. 2015-ben a kínai importárak azonban jelentősen csökkentek (404 EUR/tonna) az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest (427 EUR/tonna). Mindezt a (82) preambulumbekezdésben ismertetett, alákínálással kapcsolatos elemzés is megerősíti.

                  (145)

                  A következő táblázat a kínai egységárak további csökkenését mutatja a vizsgálati időszakot követő időszak alatt (2016. január – június) történt uniós értékesítések során.

                     16. táblázat

                     Kínai importárak a vizsgálati időszakot követő időszakban

                              A kínai behozatal átlagos importárai
                              (EUR/tonna)

                              2016. január

                              2016. február

                              2016. március

                              2016. április

                              2016. május

                              2016. június

                              326

                              318

                              313

                              303

                              299

                              308

                                 Forrás: Eurostat.

                  (146)

                  A kínai behozatal alacsony árszintjének negatív hatása kettős:

                              i.

                              egyfelől a jelentős árkülönbség valószínűleg (további) elmozdulást fog okozni a dömpingelt behozatal irányába, mert valószínűbb, hogy a felhasználók egyre nagyobb mennyiségben vesznek olcsóbb árukat;

                              ii.

                              másfelől az ilyen alacsony piaci árszintet a vevők valószínűleg alkupozícióik javítására fogják használni, hogy leszorítsák az uniós gyártók és más források által kínált termékek árait, ezáltal további nyomást gyakorolva mind a volumenek csökkenése, mind az alacsonyabb árszint irányába. Míg ezek a hatások megkérdőjelezhetők olyan helyzetben, amikor az árkülönbségek nem túl nagyok, a jelen esetben, és figyelembe véve a megállapított áralákínálást, az uniós gazdasági ágazat károsodása várhatóan súlyos lesz.

            5.2.4.   Készletszint

                  (147)

                  A Bizottság véleménye szerint ennek a tényezőnek nincs különösebb jelentősége az elemzésben, mert a készleteket általában a kereskedők (raktározók), nem pedig a gyártók tárolják. Ezenkívül az uniós gyártók főleg rendelésre gyártanak, ami lehetővé teszi számukra azt, hogy készleteiket a lehető legalacsonyabb szinten tartsák. A Bizottság ennek ellenére elemezte ezt a tényezőt, amelyet az alaprendelet 3. cikke (9) bekezdésének második albekezdése kifejezetten megemlít (lásd a (120) preambulumbekezdést).

                  (148)

                  A vizsgálati időszak végén mind Kínában, mind az uniós piacon (26) csökkenő készletszintekről lehetett beszámolni. Ennek oka a 2015-ben és 2016-ban bekövetkezett árcsökkenés lehet az alábbiak szerint: amennyiben egy gyártó vagy kereskedő az árak emelkedésére számít, gyorsan növeli készleteit, hogy az áremelkedés kapcsán arányosan nagyobb nyereséget érjen el.

                  (149)

                  A Bizottság kérése és saját kutatása ellenére nem tudott átfogó adatokat szerezni a vizsgálati időszakot követő időszak alatti készletekről. Ennek ellenére valószínűnek találta, hogy az érintett termék uniós készletszintjei viszonylag alacsonyak voltak 2016 elején: Például Németországban „az Acélforgalmazók Német Szövetsége (BDS) szerint a sík acéltermékek készletei a múlt év végén a 2003. december óta mért legalacsonyabb szintre estek vissza. A legfrissebb adatok némi javulást mutatnak, de a sík acéltermékek februárban 1,4 millió tonnát kitevő készletei éves szinten 7 %-kal alacsonyabbak voltak. (27)”

                  (150)

                  Ami Kínát illeti, 40 nagyobb kínai város raktárainak acélkészlete a beszámolók szerint 2016. június végén 8,86 tonnára esett vissza a 2016. májusi 9,47 tonnáról, szemben a 2015. június végi 12,86 tonnával. 2016 májusában 80 nagyobb kínai acélmű acélkészlete 14,17 tonnát tett ki szemben a 2015. május végi 16,71 tonnával (28).

                  (151)

                  Összefoglalva, az acélkészletek a vizsgálati időszak végén és a vizsgálati időszakot követő időszak alatt is csökkenést mutatnak. Noha ez a tényező nem meghatározó az elemzés szempontjából, az árak további lehetséges csökkenését jelezheti, ami megerősíti a károkozás veszélyét.

            5.2.5.   Egyéb elemek: Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége és beérkező megrendelései az Unióban

                  (152)

                  Az uniós gazdasági ágazatnak fenntartható nyereségre van szüksége. Ennélfogva ez a kármutató nagyon fontos. A beérkező megrendelések a vevők megerősített kötelezettségvállalásai, és az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek a következő hónapokban várható alakulását mutatják. A Bizottságnak sikerült adatokat gyűjteni a vizsgálati időszak és a vizsgálati időszakot követő időszak alatti nyereségre és beérkezett megrendelésekre vonatkozóan, amelyeket elemzett.

                  (153)

                  Miként az a (113) preambulumbekezdésben szerepel, a jövedelmezőséget tekintve az uniós gyártók 2014 és 2015 első két negyedéve folyamán némi fellendülést tapasztaltak. Ahogy a (116) preambulumbekezdésben említésre került, az uniós jövedelmezőségi adatok 2015 második felében veszteségről tanúskodnak, és a veszteségek a vizsgálati időszak negyedik negyedévében elérték a –10 %-os fenntarthatatlan szintet.

                  (154)

                  A vizsgálati időszakot követő időszak teljes uniós gazdasági ágazatra vonatkozó jövedelmezőségi adatai még nem álltak rendelkezésre. A Bizottság ugyanakkor jövedelmezőségi adatokat gyűjtött a panaszosokkal kapcsolatban, amelyek – miként az a (62) preambulumbekezdésben szerepel – az uniós gazdasági ágazat teljes termelésének 90 %-át képviselik. Ezeket az adatokat e rendelet megjelenését követően aktualizálni fogja, és lehetőség szerint más tényezőket is elemez majd. A jövedelmezőségre, valamint a beérkezett megrendelésekre vonatkozó adatok a vizsgálat e szakaszában rendelkezésre álló legjobb adatoknak számítanak.

                  (155)

                  A (145) preambulumbekezdésben szereplő táblázat adatai szerint a kínai exportárak 2016 első felében tovább csökkentek, és alacsonyabbak voltak az uniós gyártók termelési költségénél. Ez agresszív kínai ármegállapítást jelez az uniós piacon, amivel az uniós gyártók a jövőben már nem fognak tudni lépést tartani. Mindezt megerősíti az alábbi táblázat, amely a panaszosok jövedelmezőségi adatait mutatja be. A vizsgálat során megállapítást nyert a panaszosok jövedelmezőségének további romlása.

                     17. táblázat

                     A panaszosok jövedelmezőségének és beérkezett megrendeléseinek alakulása

                              Megnevezés

                              2012

                              2013

                              2014

                              2015

                              2015. április – 2016. március

                              Jövedelmezőség

                              – 1,31 %

                              – 4,86 %

                              – 1,28 %

                              – 3 és – 5 % között

                              –5 és – 7 % között

                              Beérkezett megrendelések

                              16 763 734

                              16 631 630

                              16 677 099

                              15 529 155

                              15 636 444

                                 Forrás: Eurofer.

            5.2.6.   A körülmények megváltozásának előreláthatósága és közvetlensége

                  (156)

                  Az alaprendelet 3. cikkének (9) bekezdése szerint a „körülmények olyan megváltozásának, amely azt a helyzetet idézheti elő, hogy a dömping kárt okoz, világosan előreláthatónak és közvetlennek kell lennie”.

                  (157)

                  A Bizottság a fenti tényezők mindegyikét elemezte és ellenőrizte a vizsgálati időszakra vonatkozóan. Kiemelendő, hogy a mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége elérte a –10 %-os fenntarthatatlan szintet 2015 negyedik negyedévében, amikor a kínai árnyomás a leginkább érezhető volt. Emellett a vizsgálati időszakot követő időszak adatai rámutattak, hogy ez a negatív tendencia – amely 2015 második felében kezdődött – 2016 első felében sem fordult meg. Amennyiben ez a tendencia tovább folytatódik, az uniós gazdasági ágazat sérülékenysége hamarosan jelentős kárrá alakul át. A vizsgálati időszak adatai alapján a Bizottság így arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgálati időszak végén egyértelműen a körülmények olyan előrelátható és közvetlen megváltozása következett be, hogy az annak eredményeként létrejövő helyzetben a dömping kárt fog okozni.

            5.2.7.   A károkozás veszélyével kapcsolatos következtetés

                  (158)

                  Míg az uniós gazdasági ágazatban 2014-ben és 2015 első két negyedévében megindult a fellendülés, 2015 második felében szinte az összes kármutató drasztikus mértékben romlani kezdett. A vizsgálat rámutatott, hogy ez a negatív tendencia – amely 2015 második felében kezdődött – 2016 első felében sem fordult meg. Az uniós gazdasági ágazat jövőbeni jövedelmezőségre és jövőbeni értékesítésekre vonatkozó előrejelzése negatív, és azt más adatok is megerősítik (lásd a (155) preambulumbekezdésben szereplő 17. táblázatot). A visszaeső értékesítések és az alacsonyabb/negatív árrések nagy valószínűséggel súlyos veszteségekhez, kieső megrendelésekhez és kevesebb munkahelyhez vezetnek. Összefoglalva, az alaprendelet 3. cikkének (9) bekezdése keretében értékelt összes tényező – különösképpen a dömpingelt behozatal jelentős mértékű, tovább csökkenő árak melletti növekedése 2015-ben (amely 2016-ban is folyatódott), a hatalmas kínai kapacitásfelesleg és az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének negatív fejleményei – egyazon irányba mutat.

                  (159)

                  Ezen elemzésre tekintettel a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgálati időszak végén egyértelműen előrelátható és közvetlen kár fenyegette az uniós gazdasági ágazatot.

            6.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

                  (160)

                  A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazatot érő jelentős kárral való fenyegetést az érintett országból érkező, fennálló dömpingelt behozatal okozta-e. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben károkozással fenyegették-e az uniós gazdasági ágazatot. A Bizottság gondoskodott arról, hogy a károkozásnak a Kínából érkező dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezőkből eredő esetleges veszélyét ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. E tényezők a következők: a gazdasági válság és az acél iránti kereslet csökkenése, az értékesítési árak csökkenését előidéző nyersanyagköltség, egyéb harmadik országokból érkező behozatal, az uniós gyártók exportértékesítési teljesítménye és az az állítás, miszerint egy uniós gyártó maga is kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak.

            6.1.   A dömpingelt behozatal hatása

                  (161)

                  A kínai exportáló gyártók értékesítési árai a 2012. évi 600 EUR/tonnáról átlagosan 404 EUR/tonnára csökkentek (– 33 %) a vizsgálati időszak alatt. A kínai exportáló gyártók azáltal, hogy a figyelembe vett időszak alatt folyamatosan csökkentették értékesítési egységáraikat, – és miként az a (76) preambulumbekezdésben szerepel – 2012-től (0,79 %) a vizsgálati időszakig (4,32 %) jelentős mértékben növelni tudták piaci részesedésüket. A vizsgálati időszak alatt jelentősen megnőtt a kínai behozatal mennyisége az előző évekhez képest.

                  (162)

                  Míg az acél iránti kereslet visszaesése és az euróövezeti adósságválság következményei kedvezőtlenül hatottak az uniós gazdasági ágazat teljesítményére 2012-ben és 2013-ban, az uniós gazdasági ágazat 2014-ben valamelyest erőre kapott. Ennek ellenére – különösen 2015 második felétől kezdődően – az érintett országból érkező, az uniós árak alá kínáló behozatal folyamatos növekedése egyértelműen negatívan befolyásolta az uniós gazdasági ágazat teljesítményét. Ugyanis miközben az uniós gazdasági ágazat a termelékenység növelésével, ezen belül bizonyos fokú munkaerő-csökkentéssel, valamint a nyersanyagárak mérséklődéséből származó előnyök kiaknázásával visszaszorította költségeit 2015-ben, addig a dömpingelt behozatal folyamatos növekedést mutatott, és arra kényszerítette az uniós gazdasági ágazatot, hogy a további piacvesztést elkerülendő még nagyobb mértékben csökkentse uniós értékesítési árait. Ennek eredményeként míg az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége csekély javulást mutatott a veszteségek 2014-ben és 2015 első felében történő csökkentése miatt, a trend 2015 második felétől kezdődően teljesen megfordult: a kínai behozatal volumene tovább emelkedett, és a kínai árak még tovább csökkentek, mialatt az uniós gazdasági ágazat árai és jövedelmezősége még inkább visszaesett.

                  (163)

                  Tekintettel az időbeli egybeesésre egyfelől a dömpingelt behozatalnak a folyamatosan csökkenő árak melletti állandó növekedése, másfelől az uniós gazdasági ágazat piacvesztése és az árerózió között, amelyek különösen 2015 második felétől kezdve további veszteségeket okoztak, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingelt behozatal negatív hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

                  (164)

                  Ehhez hozzájárul még az is, hogy a kínai gazdaság fokozatos lassulása, valamint a kínai acélipar igen jelentős kapacitásfeleslege arra késztette a kínai acélipari gyártókat, hogy többlettermelésüket az exportpiacokra, és így a vonzó kiviteli célpiacnak számító Unióba irányítsák. Ugyanis a többi, hagyományosan fontos exportpiac közül néhány intézkedéseket vezetett be a kínai acéltermékkel, így a melegen síkhengerelt acéltermékekkel szemben.

                  (165)

                  A piacvédelmi intézkedések egyre nagyobb nemzetközi térnyerésével valószínűsíthető, hogy az uniós piac az érintett termék kínai dömpingelt behozatalának egyik legvonzóbb célpiacává vált, aminek az uniós gazdasági ágazat látja kárát. Ezt a következtetést megerősítik az alábbiak:

                              —

                              az Eurostat importstatisztikái, amelyek szerint a Kínából érkező behozatal a vizsgálati időszak vége óta változatlanul jelentős; valamint

                              —

                              az acél iránti belső kereslet gyengülése Kínában.

            6.2.   Az egyéb tényezők hatásai

      6.2.1.   A gazdasági válság

                  (166)

                  Az acél iránti kereslet főként 2012-ben bekövetkezett visszaesése és az euróövezeti adósságválság következményei kedvezőtlenül hatottak az uniós acélipar teljesítményére 2012-ben és 2013-ban. Miként az a (106) preambulumbekezdésben említésre került, a Bizottság elismeri e negatív hatásokat. Ugyanakkor az is megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat 2014 és 2015 folyamán fellendülésnek indult.

                  (167)

                  Következésképpen egyfelől, még ha az uniós gazdasági ágazatban az euróövezeti adósságválság éreztette is hatását a 2012–2013-as években, a viszonylag stabil, sőt 2013-tól növekvő uniós piaci kereslet mellett a piacnak sikerült bizonyos mértékben megbirkóznia a válság említett hatásaival. Ennek eredményeként 2014 és 2015 között az uniós gazdasági ágazatnak lehetősége lett volna, hogy jobban kihasználja a piaci fellendülést, de erre mégsem kerülhetett sor a Kínából érkező behozatal erőteljes növekedése miatt. Az olcsó kínai behozatal fokozatosan növekedett, illetve tett szert piaci részesedésre az uniós gazdasági ágazattal szemben. A behozatal jelentette folyamatos nyomás 2015 második felétől kezdve éreztette teljeskörűen hatását.

                  (168)

                  A Bizottság ezért ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az euróövezeti adósságválságnak kedvezőtlen hatásai voltak főként a figyelembe vett időszak 2012-es és 2013-as éveiben, valamint a vizsgálati időszakot megelőzően. Ennek ellenére a válság nem járult hozzá a károkozás 2015 vége vonatkozásában megállapított veszélyéhez.

            6.2.2.   Az érintett termék/hasonló termék főbb nyersanyagainak (vasérc, kokszszén és hulladék) a költségcsökkenése

                  (169)

                  Az egyik érdekelt fél azzal érvelt, hogy az érintett termék és a hasonló termék árai egyetlen világpiaci ártrendet követnek, és lényegében a vasérc csökkenő árait tükrözik. Ennélfogva nem a kínai export, hanem a világpiaci trend gyakorolt árnyomást, és idézte elő a károkozás későbbi veszélyét.

                  (170)

                  A Bizottság elemezte a melegen síkhengerelt acéltermékek nyersanyagárainak a figyelembe vett időszak alatti alakulását.

                  (171)

                  Egyfelől a fejlettebb acélpiacokon (mint például az uniós piacon) a belföldi gyártóknak több behozatali forrással is versenyezniük kell (lásd a (177) preambulumbekezdésben szereplő 18. táblázatot), ami növekvő árnyomást és – következésképp – áreróziót eredményez.

                  (172)

                  Másfelől noha Kína a világ legnagyobb acélfelhasználója, jelentős kapacitásfeleslege van. Ennek következtében a kínai gyártókat arra ösztönzik, hogy többlettermelésüket alacsony árakon a legvonzóbb piacaikra, köztük az uniós piacra exportálják. Ennélfogva a nyersanyagárak trendje nem az egyetlen olyan tényező, amely hatással van a világpiaci árakra.

                  (173)

                  Harmadsorban a Bizottság elismeri, hogy a melegen síkhengerelt acéltermékek gyártásához használt főbb nyersanyagok (vasérc, kokszszén és hulladék) ára az alábbiak szerint jelentősen visszaesett 2012 és 2015 között:

                              —

                              a vasérc ára körülbelül 141 USD/Mt-ról 56 USD/Mt-ra, azaz 60 %-kal csökkent,

                              —

                              a bontási hulladék ára körülbelül 327 EUR/Mt-ról 159 EUR/Mt-ra, azaz 51 %-kal esett vissza,

                              —

                              a kokszszén ára körülbelül 252 USD/Mt-ról 121 USD/Mt-ra zsugorodott (– 52 %).

                  (174)

                  Ugyanakkor a mintába felvett legnagyobb uniós gyártó termelési költségének elemzésekor kiderül, hogy e csökkenő nyersanyagárak hatása jóval elmarad az említett árcsökkenéstől. Az árak alakulása átlagértékeket vesz figyelembe, és nem tükrözi az uniós gyártók költségeit, amelyek a minőségen, mennyiségen és a szerződéses kapcsolatokon is múlnak. Például a három fenti nyersanyag költségei egy nagyobb gyártó teljes termelési költségének közel 60 %-át tették ki 2012-ben, 2015-ben azonban még mindig elérték a teljes termelési költségének 50 %-át. Ez azt mutatja, hogy nincs közvetlen összefüggés a nyersanyagárak csökkenése és a melegen síkhengerelt acéltermékek termelési költségének visszaesése között.

                  (175)

                  Ezenkívül az uniós gazdasági ágazat termelési költsége összességében 25 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban (lásd a (104) preambulumbekezdést), ami nemcsak az olcsóbb nyersanyagok, hanem a hatékonyság uniós gyártók általi növelésének is az eredménye. Emellett az átlagos importárak ennél nagyobb mértékben, azaz 33 %-kal csökkentek ugyanebben az időszakban (lásd a (78) és a (79) preambulumbekezdést).

                  (176)

                  Tisztességes piaci viszonyok mellett az uniós gazdasági ágazat fenn tudta volna tartani értékesítési árszintjét, hogy így előnyt kovácsolhasson a költségek csökkenésből és ismét nyereségessé váljon. Az uniós gyártók azonban kénytelenek voltak követni az árak uniós piaci trendjét, és az árak visszaestek. A vizsgálati időszak alatt az uniós gyártók még arra is rákényszerültek, hogy a költségek alatti árakon értékesítsenek, jóllehet már így is jelentősen csökkentették termelési költségeiket.

            6.2.3.   Harmadik országokból érkező behozatal

                  (177)

                  A harmadik országokból érkező behozatal volumene és piaci részesedése (a teljes behozatal volumenében) a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                     18. táblázat

                     Harmadik országokból érkező volumen, a vonatkozó egységárak és piaci részesedés

                              2012

                              2013

                              2014

                              Vizsgálati időszak

                              BRAZÍLIA

                              A Brazíliából érkező behozatal volumene

                              69 457

                              41 895

                              108 973

                              580 525

                                 Mutató (2012 = 100)

                                 100

                                 60

                                 157

                                 836

                              A Brazíliából érkező behozatal egységárai

                              515

                              461

                              433

                              386

                                 Mutató (2012 = 100)

                                 100

                                 89

                                 84

                                 75

                              Piaci részesedés

                              0,22 %

                              0,13 %

                              0,33 %

                              1,65 %

                              Részesedés a teljes uniós behozatali volumenben

                              1,68 %

                              0,87 %

                              2,08 %

                              7,42 %

                              IRÁN

                              Az Iránból érkező behozatal volumene

                              96 505

                              125 202

                              527 161

                              1 015 088

                                 Mutató (2012 = 100)

                                 100

                                 130

                                 546

                                 1 052

                              Az Iránból érkező behozatal egységárai

                              499

                              454

                              415

                              369

                                 Mutató (2012 = 100)

                                 100

                                 91

                                 83

                                 74

                              Piaci részesedés

                              0,31 %

                              0,39 %

                              1,59 %

                              2,89 %

                              Részesedés a teljes uniós behozatali volumenben

                              2,34 %

                              2,60 %

                              10,08 %

                              12,97 %

                              OROSZORSZÁG

                              Az Oroszországból érkező behozatal volumene

                              1 341 666

                              1 334 322

                              1 376 412

                              1 714 880

                                 Mutató (2012 = 100)

                                 100

                                 99

                                 103

                                 128

                              Az Oroszországból érkező behozatal egységárai

                              500

                              448

                              431

                              387

                                 Mutató (2012 = 100)

                                 100

                                 90

                                 86

                                 77

                              Piaci részesedés

                              4,27 %

                              4,13 %

                              4,15 %

                              4,88 %

                              Részesedés a teljes uniós behozatali volumenben

                              32,47 %

                              27,66 %

                              26,32 %

                              21,90 %

                              SZERBIA

                              A Szerbiából érkező behozatal volumene

                              156 894

                              155 055

                              211 835

                              427 558

                                 Mutató (2012 = 100)

                                 100

                                 99

                                 135

                                 273

                              A Szerbiából érkező behozatal egységárai

                              523

                              468

                              442

                              400

                                 Mutató (2012 = 100)

                                 100

                                 89

                                 84

                                 77

                              Piaci részesedés

                              0,50 %

                              0,48 %

                              0,64 %

                              1,22 %

                              Részesedés a teljes uniós behozatali volumenben

                              3,8 %

                              3,21 %

                              4,05 %

                              5,46 %

                              UKRAJNA

                              Az Ukrajnából érkező behozatal volumene

                              906 872

                              905 397

                              939 545

                              1 084 477

                                 Mutató (2012 = 100)

                                 100

                                 100

                                 104

                                 120

                              Az Ukrajnából érkező behozatal egységárai

                              478

                              429

                              415

                              370

                                 Mutató (2012 = 100)

                                 100

                                 90

                                 87

                                 78

                              Piaci részesedés

                              2,89 %

                              2,81 %

                              2,84 %

                              3,08 %

                              Részesedés a teljes uniós behozatali volumenben

                              21,95 %

                              18,77 %

                              17,97 %

                              13,85 %

                                 Forrás: Eurostat.

                  (178)

                  Miként azt a (76) preambulumbekezdésben szereplő táblázat is mutatja, a Kínából érkező behozatal 516 %-kal növekedett a figyelembe vett időszak alatt. Jóllehet a figyelembe vett időszak alatti növekedési ráta még ennél is magasabb volt Brazília (+ 736 %) és Irán (+ 952 %) esetében, az e két országból érkező behozatal szintje (580 525 tonna Brazíliából és 1 015 088 tonna Iránból) abszolút értékben jóval alacsonyabb volt a Kínából érkező behozatalnál (1 519 304 tonna Kínából) a vizsgálati időszak alatt.

                  (179)

                  Ezenkívül az exportadatok abszolút értékben történő összevetése azt mutatja, hogy az uniós piacra irányuló export tekintetében az érintett ország volt Oroszország után a második legfontosabb exportáló ország a vizsgálati időszak alatt. Az oroszországi behozatal (29) hozzájárulhatott a károkozás veszélyének kialakulásához, ugyanakkor a következő megfontolások miatt nem befolyásolta az okozati összefüggést.

                  (180)

                  Egyfelől Kína figyelembe vett időszak alatti növekedési rátája (+ 516 %) jóval magasabb, mint Oroszországé (+ 28 %).

                  (181)

                  Másfelől Kína behozta hátrányát Oroszországgal szemben, amely 2016 első felében alig valamivel többet, azaz 773 686 tonnát (forrás: Eurostat) exportált az ugyanezen időszakbeli, 773 275 tonnát kitevő (forrás: Eurostat) kínai volumenhez képest.

                  (182)

                  Harmadsorban az alábbi táblázat szerint az oroszországi kapacitásfelesleg nem olyan jelentékeny, mint a kínai:

                     19. táblázat

                     A hasonló termék harmadik országok általi tényleges termelése (ezer tonnában)

                              Ország

                              2014-re becsült nyersacél-kapacitás

                              Nyersacéltermelés 2013-ban

                              Nyersacéltermelés 2014-ben

                              Melegen síkhengerelt acéltermékek tényleges termelése 2013-ban

                              Melegen síkhengerelt acéltermékek tényleges termelése 2014-ben

                              Oroszország

                              89 000

                              69 008

                              71 461

                              26 140

                              26 996

                              Kína

                              1 140 000

                              822 000

                              822 698

                              311 564

                              317 387

                                 A kapacitással kapcsolatos adatok forrása: OECD ().

                                 A termeléssel kapcsolatos adatok forrása: Acélipari Világszövetség: Acélstatisztikai évkönyv, 2015 (Steel Statistical Yearbook 2015) ()

                  (183)

                  Még akkor is, ha a kapacitással kapcsolatos fenti adatok kizárólag a nyersacélra vonatkoznak, és beigazolódik az a nagyon valószínűtlen feltételezés, hogy az Oroszországban rendelkezésre álló összes nyersacélt a hasonló termék gyártásához használják fel, Oroszország e valószínűtlen forgatókönyv szerinti kapacitásfeleslege továbbra is jóval elmaradna Kína kapacitásfeleslegétől.

                  (184)

                  Ezután a Bizottság értékelte a harmadik országokból érkező behozatal árait és piaci részesedéseit. Megállapította, hogy a hasonló termék egyes egyéb országokból, így Iránból, Oroszországból és Ukrajnából érkező behozatala során még alacsonyabb árakat számítottak fel, mint az érintett országból érkező behozatal esetében. Ennek ellenére a trendek és a behozatali volumenek elemzéséből egyértelműen látszik, hogy az Iránból érkező behozatal szintje jóval alacsonyabb volt a Kínából érkező behozatal szintjénél a vizsgálati időszakban, és az Oroszországból és Ukrajnából érkező behozatal volumene valóban növekedett a figyelembe vett időszak alatt, ugyanakkor a kínai behozatalnál jóval lassabb ütemben. Ezenkívül az Oroszországból és Ukrajnából érkező behozatal – Kínával ellentétben – jelentős részesedést vesztett a teljes uniós behozatali volumenből a figyelembe vett időszak alatt.

                  (185)

                  Végezetül a Bizottság összehasonlítást végzett a harmadik országok tényleges termelése és az érintett ország termelése között, ami azt mutatta, hogy Kína mind a hasonló termék termelése, mind a nyersacél-kapacitás terén fölényben van az összes országgal szemben.

                     20. táblázat

                     A hasonló termék harmadik országok általi tényleges termelése (ezer tonnában)

                              Ország

                              2014-re becsült nyersacél-kapacitás (1)

                              Nyersacéltermelés 2013-ban

                              Nyersacéltermelés 2014-ben (2)

                              Elméleti kapacitásfelesleg 2014-ben (1)

                              Melegen síkhengerelt acéltermékek tényleges termelése 2013-ban

                              Melegen síkhengerelt acéltermékek tényleges termelése 2014-ben

                              Oroszország

                              89 000

                              69 008

                              71 461

                              17 539

                              26 140

                              26 996

                              Kína

                              1 140 000

                              822 000

                              822 698

                              317 302

                              311 564

                              317 387

                              Ukrajna

                              42 500

                              32 771

                              27 170

                              15 330

                              8 929

                              7 867

                              Irán

                              27 000

                              15 422

                              16 331

                              10 669

                              8 250

                              8 276

                              Brazília

                              48 000

                              34 163

                              33 897

                              14 103

                              15 014

                              14 229

                                 A kapacitással kapcsolatos adatok forrása: OECD ().

                                 A termeléssel kapcsolatos adatok forrása: Acélipari Világszövetség: Acélstatisztikai évkönyv, 2015 (Steel Statistical Yearbook 2015) ()

                  (186)

                  A hasonló termék fenti termelési adatai azt mutatják, hogy az érintett ország jócskán fölényben van az összes nagyobb exportáló országgal szemben. Ezenkívül a nyersacél-kapacitással kapcsolatos fenti adatok azt is jelzik, hogy kizárólag Kínának van ilyen tetemes kapacitásfeleslege.

                  (187)

                  Ennek megfelelően a Bizottság megállapította, hogy Kína közvetlen kárral fenyegeti az uniós gazdasági ágazatot. Miként az a korábbiakban már szerepelt, a károkozás ilyetén veszélye még reálisabbá vált annak együttes hatása miatt, hogy csökkenőben van az acél iránti kínai kereslet, és a hozzáférés egyes más kínai exportpiacokhoz egyre nehezebbé válik. Ennek következtében a kínai volumen egy része valószínűleg továbbra is az Unióba irányul majd a közeljövőben.

                  (188)

                  Ugyanakkor az is valószínű, hogy a Brazíliából, Iránból, Oroszországból, Szerbiából és Ukrajnából érkező behozatal is hozzájárul a jelentős kárral való fenyegetéshez. Ennek ellenére az alapul szolgáló termelés, a behozatali trendek és az abszolút értékben vett pontos behozatali volumenek nem olyan mértékűek, hogy befolyásolnák a Kínából érkező, folyamatosan növekvő és egyre inkább dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot fenyegető kár közötti okozati összefüggést.

            6.2.4.   Az uniós gazdasági ágazat exportértékesítési teljesítménye

                  (189)

                  A mintába felvett uniós gyártók exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                     21. táblázat

                     A mintába felvett uniós gyártók független vevők részére történt exportértékesítésének volumene

                              2012

                              2013

                              2014

                              Vizsgálati időszak

                              Független vevők részére történt exportértékesítés volumene

                              2 344 463

                              2 379 035

                              2 777 446

                              2 409 721

                                 Mutató (2012 = 100)

                                 100

                                 101

                                 118

                                 103

                              Átlagár (EUR/tonna)

                              516

                              463

                              459

                              391

                                 Mutató (2011 = 100)

                                 100

                                 90

                                 89

                                 76

                                 Forrás: A mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.

                  (190)

                  A független vevőkkel bonyolított export volumene 3 %-kal nőtt a vizsgálati időszak alatt. Az árakat illetően jelentős, –24 %-os visszaesés volt tapasztalható a figyelembe vett időszakban.

                  (191)

                  Az exportértékesítések a teljes uniós termelés nem több mint 4 %-át és a független vevőknek történt összértékesítések 22 %-át tették ki a vizsgálati időszak alatt. Emellett az exportárak százalékos csökkenése az uniós gyártók által az uniós piacon alkalmazott értékesítési árakéhoz hasonló trendet követett. Ennélfogva a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gyártók exportértékesítési teljesítménye hozzájárult az ágazat helyzetének gyengüléséhez. Ez a tényező azonban szintén nem befolyásolta a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot fenyegető jelentős kár közötti okozati összefüggést.

            6.2.5.   Egy olasz uniós gyártó sajátos helyzete

                  (192)

                  Egy érdekelt fél azt állította, lehetséges, hogy egy olasz gyártó kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak. Állítása szerint ez az olasz gyártó jogellenes állami támogatásban részesül a többi uniós piaci uniós gyártó kárára, elképzelhetően „olyan mértékben, hogy az befolyással van az okozati összefüggésre”. Továbbá az olasz gyártó tényleges termelése állítólag jelentősen csökkent a figyelembe vett időszak alatt.

                  (193)

                  Egyfelől az uniós gazdasági ágazat meghatározása és elemzése az uniós gazdasági ágazat egészén alapul, amely magában foglalja az olasz gyártót is. Annak ellenére, hogy ez az olasz gyártó ténylegesen jelentős termeléscsökkenést ért el a figyelembe vett időszak alatt, az uniós gazdasági ágazat össztermelése (lásd a (87) preambulumbekezdést) 2 %-kal nőtt. Következésképpen az összes többi uniós gyártó – mindent összevetve – növelte termelését a figyelembe vett időszak alatt.

                  (194)

                  Másfelől az olasz gyártónak nyújtott jogellenes állami támogatással kapcsolatos állításra vonatkozó bizottsági vizsgálat 2017-ig még folyamatban van. A vizsgálat megindítása nem határozza meg eleve annak végkimenetelét. Ennélfogva ezzel az állítással kapcsolatban egyelőre nem lehet következtetéseket levonni. A Bizottság ugyanakkor megállapította, hogy a szóban forgó olasz gyártó értékesítési árai alacsonyabban voltak, mint a vizsgálati időszak alatti átlagos uniós értékesítési árak. Amennyiben az olasz gyártó érdemi hatással lett volna az uniós értékesítési árakra, termelésének visszafogását követően az uniós átlagárak növekedésével lehetett volna számolni. Ugyanakkor nem ez volt a helyzet.

                  (195)

                  Harmadsorban egyes uniós gyártók másoknál jobb uniós piaci teljesítménye mögött különféle tényezők húzódhatnak meg, ez azonban nincs befolyással arra az ideiglenes megállapításra, hogy az uniós gazdasági ágazat egésze szenved a dömpingelt behozataltól.

                  (196)

                  Ezért a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy a szóban forgó olasz gyártó sajátos helyzete nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat helyzetének gyengüléséhez.

            6.3.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

                  (197)

                  A Bizottság ideiglenesen okozati összefüggést állapított meg a kínai dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot fenyegető jelentős kár között. Egyértelmű időbeli egybeesés van a Kínából érkező dömpingelt behozatal folyamatosan csökkenő értékesítési árak mellett – mindenekelőtt – hirtelen növekvő szintje és az Unió teljesítményének visszaesése között, különösen 2015 második felétől kezdődően. Az uniós gazdasági ágazatnak nem volt más választása: piaci részesedésének további zsugorodását elkerülendő követnie kellett a dömpingelt behozatal árszintjét. Ez veszteséges helyzetet teremtett, amely valószínűleg csak tovább romlik majd.

                  (198)

                  A Bizottság megkülönböztette és szétválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól, amelyek az uniós gazdasági ágazat egészét jelentős kárral fenyegették a vizsgálati időszak végén. Az olasz gyártó helyzete nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat helyzetének gyengüléséhez. Az azonosított egyéb olyan tényezők, mint a gazdasági válság, a nyersanyagköltség, a harmadik országokból érkező behozatal és az uniós gyártók exportértékesítési teljesítménye a megállapítások szerint nem befolyásolták a jelentős kárral való fenyegetés és a kínai dömpingelt behozatal közötti okozati összefüggést. A fentiek alapján a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatal a vizsgálati időszakban az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárral fenyegette az uniós gazdasági ágazatot. A Kínából érkező dömpingelt behozatalon kívüli más olyan ismert tényezők, amelyek ugyancsak hatással voltak az uniós gazdasági ágazat helyzetére, a megállapítások szerint nem befolyásolták az okozati összefüggést.

            7.   AZ UNIÓS ÉRDEK

                  (199)

                  Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy jelen esetben az intézkedések elfogadása biztosan nem sértené-e az uniós érdeket. Különös figyelemmel volt annak szükségességére, hogy megszűnjenek a kárt okozó dömping kereskedelmet torzító hatásai, és helyreálljon a hatékony verseny. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

            7.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

                  (200)

                  Az uniós gazdasági ágazat több tagállamot (Egyesült Királyság, Franciaország, Németország, Cseh Köztársaság, Szlovák Köztársaság, Olaszország, Luxemburg, Belgium, Lengyelország, Hollandia, Ausztria, Finnország, Svédország, Portugália, Magyarország és Spanyolország) ölel fel, és mintegy 18 000 alkalmazottat foglalkoztat közvetlenül a melegen síkhengerelt acéltermékekkel összefüggésben.

                  (201)

                  A vizsgálat során tizenhét gyártó működött együtt. Az ismert gyártók egyike sem ellenezte a vizsgálat megindítását. Amint az a kármutatók fenti elemzésénél szerepel, az uniós gazdasági ágazat egésze a kár valamely jelét mutatta a figyelembe vett időszak alatt. Különösen a mintába felvett uniós gyártók pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók, így a jövedelmezőség esetében volt tapasztalható komoly negatív hatás. A gyártók a jövedelmezőség romlását tapasztalták, különösen 2015 második felétől kezdődően, és kedvezőtlen hatással volt rájuk a dömpingelt behozatal, amely a vizsgálati időszak végére közvetlenné váló károkozással fenyegetett.

                  (202)

                  Az ideiglenes dömpingellenes vámok kivetése várhatóan visszaállítja a tisztességes kereskedelmi feltételeket az uniós piacon, és ezzel véget vet az áreróziónak, valamint lehetővé teszi az uniós gazdasági ágazat fellendülését. Ez az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének olyan mértékű javulását eredményezné, hogy az megközelítené az ebben a tőkeigényes iparban szükséges szintet. Ennélfogva fontos, hogy az árak újfent egy olyan nem dömpingelt vagy kárt nem okozó szintet érjenek el, amely lehetővé teszi, hogy a különféle gyártók mindegyike tisztességes kereskedelmi körülmények között tudjon működni az uniós piacon. Intézkedések nélkül nagyon valószínű, hogy a fenyegető kár bekövetkezik, és az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tovább romlik. Ha a melegen síkhengerelt acéltermékek szegmense negatívan teljesít, annak több uniós gyártó feldolgozói és beszállítói szegmense is kárát látná, hiszen e szegmensek kapacitáskihasználása szorosan összefügg a vizsgált termék termelésével.

                  (203)

                  Ennek megfelelően a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes vámok kivetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.

            7.2.   Az importőrök érdeke

                  (204)

                  Minként az a (11)–(13) preambulumbekezdésben említésre került, egy független importőr sem töltött ki kérdőívet, vagy látta el a Bizottságot olyan elemekkel, amelyek megmutatták volna, hogy az intézkedések bevezetése milyen kárral járna az importőrök számára. Következésképpen és figyelemmel arra is, hogy Kína mellett sok más ország is exportál az Unióba, a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy valószínű, hogy az intézkedések bevezetése nem szolgálná az importőrök érdekeit.

            7.3.   A felhasználók érdeke

                  (205)

                  A melegen síkhengerelt acéltermékek olyan ipari alapanyagok, amelyeket a végfelhasználók többek között az építőipar (acélcsövek gyártása), hajógyártás, gáztartályok, nyomástartó edények és energiavezetékek területén való különféle alkalmazásokra szereznek be.

                  (206)

                  Kitöltött kérdőívet mindössze egy olyan olaszországi felhasználó (Marcegaglia Carbon Spa) nyújtott be, amely behozatalt végez az érintett országból, és többek között csöveket és feldolgozóipari acéltermékeket gyárt. Az érintett termék/hasonló termék költségtételt jelent e felhasználó számára.

                  (207)

                  Az olasz felhasználó állítása szerint az érintett országból érkező behozatalra vonatkozó intézkedések bevezetése eredményeként a továbbiakban már nem lenne módja az érintett termék – különösen az újrahengerléshez használt jó minőségű tekercsek – megbízható szállítmányaihoz hozzáférni az uniós piacon. Állítása szerint a teljes uniós termelés 88 %-át mindössze 16 – nyolc nagyobb csoporthoz tartozó – vállalat adja, míg a termelés legnagyobb részét (mintegy 70 %-ot) kötött piacon használják fel. Így az uniós gyártók a még viszonylag magas piaci részesedésük révén állítólag erőteljes nyomást tudnak gyakorolni mind az érintett termék piacára, mind a feldolgozóipari piacra.

                  (208)

                  Egyfelől a Bizottság megjegyzi, hogy a dömpingellenes vámok célja nem az, hogy minden behozatal előtt lezárják az uniós piacot, hanem az, hogy a kárt okozó dömping hatásának kiküszöbölésével visszaállítsák a tisztességes kereskedelmet. Ennélfogva a Kínából érkező behozatal várhatóan nem szűnik meg, hanem tovább folytatódik, jóllehet nem dömpingelt áron.

                  (209)

                  Másfelől a Bizottság megállapította, hogy a felhasználó nem kizárólag a kínai behozatalra van utalva, hanem a vizsgálati időszak alatt uniós gyártóktól, valamint az érintett országon kívüli más harmadik országbeli gyártóktól is beszerezte az érintett terméket.

                  (210)

                  Harmadsorban még ha a kínai érintett termék árai körülbelül 30 %-kal növekednének, az ezen olasz gyártó termelési költségére csak 3 %-os hatással lenne. Ez csekély hatásnak tekinthető.

                  (211)

                  Negyedsorban mivel az érintett országból és a más országokból érkező behozatal várhatóan folytatódik a dömpingellenes vámok kivetését követően, és mivel még mindig rendelkezésre állnak alternatív beszállítói források, megalapozatlan az az állítás, hogy a dömpingellenes vámok kivetése eredményeként az uniós gazdasági ágazat erőteljes árnyomást tudna gyakorolni. Az uniós gazdasági ágazat 23 gyártóból áll, amelyek már az Unión belül széles kínálatot nyújtanak a felhasználóknak a hasonló terméket gyártó és exportáló egyéb harmadik országokból érkező behozatal jelentette lehetőség mellett. Ennélfogva a Bizottság ebben a szakaszban elutasította azt az állítást, hogy az intézkedések bevezetése az érintett termék/hasonló termék ellátási hiányához vezetne.

                  (212)

                  Az uniós piaci versenyre gyakorolt lehetséges kedvezőtlen hatásokat illetően elmondható, hogy az uniós versenyszabályok valóban szigorúbb magatartási szabályokat írnak elő a jelentős piaci részesedéssel rendelkező vállalatok számára. Ugyanakkor végül az illetékes versenyhatóságok feladata meghatározni, hogy erőfölényről van-e szó, és visszaélnek-e azzal.

                  (213)

                  A fentiekre tekintettel a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetése ellentétes lenne a felhasználók érdekeivel, de nem érintené aránytalanul hátrányosan őket. A Bizottság figyelembe vette mindenekelőtt azt, hogy a piacon széles kínálat áll rendelkezésre, és hogy a vizsgálat feltárta, hogy az intézkedések a Bizottságnál jelentkezett felhasználó költségére az állítólagosnál kisebb hatással volt.

            7.4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

                  (214)

                  A Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetése a jövedelmezőség szempontjából hozzájárulna az uniós gazdasági ágazat fellendüléséhez. Az intézkedések bevezetése lehetővé tenné az uniós gyártók számára, hogy elvégezzék az ahhoz szükséges beruházásokat és kutatást-fejlesztést, hogy jobban felszereljék a melegen síkhengerelt acéltermékek gyártásához használt berendezéseiket, és javítsák versenyképességüket.

                  (215)

                  Az uniós gazdasági ágazat a (közel)múltban már átesett komolyabb szerkezetátalakításon. Intézkedések bevezetése nélkül a vizsgálati időszak végén közvetlenül fenyegető kár valószínűleg bekövetkezik. Előfordulhat, hogy a melegen síkhengerelt acéltermékek néhány uniós gyártója kénytelen beszüntetni/visszafogni a melegen síkhengerelt acéltermékekkel összefüggő tevékenységeit, alkalmazottaiktól megválni, aminek következtében sok uniós felhasználó korlátozott beszállítói forrásokra kényszerülne.

                  (216)

                  A független importőrök és a felhasználók érdekeit illetően a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések javasolt szinten történő bevezetése csak korlátozott hatással járna. Más szóval az árakra, a jövedelmezőségükre és a felhasználók ágazatán belüli foglalkoztatásra nem lenne aránytalan hatással. Ennélfogva az intézkedések javasolt szinten történő bevezetése csak mérsékelt hatást fejt ki a szállítói lánc áraira és a felhasználók teljesítményére. Az intézkedések szintje amellett fog egyenlő versenyfeltételeket teremteni, hogy lehetőséget biztosít az érintett országból – tisztességes áron – érkező behozatal számára.

                  (217)

                  Mérlegelve és súlyozva egyfelől egy fontos uniós gazdasági ágazat jelentős érdekeinek a tisztességtelen gyakorlattal szembeni védelmét, másfelől az intézkedések független importőröket és felhasználókat érintő, amellett jelentkező valószínűsíthető korlátozott hatását, hogy e független importőrök és felhasználók továbbra is széles kínálatban részesülnek az Unióban, a Bizottság a vizsgálat ebben a szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az érintett országból származó érintett termék behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése ellentétes lenne az uniós érdekkel.

            8.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

                  (218)

                  A Bizottság dömpinggel, károkozás veszélyével, okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetései alapján ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak kiküszöbölésére, hogy bekövetkezzen a jelentős kár, amellyel a dömpingelt behozatal az uniós gazdasági ágazatot közvetlenül fenyegeti.

            8.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges mérték (kárkülönbözet)

                  (219)

                  Az intézkedések szintjének megállapításához a Bizottság először a jelentős kárral való fenyegetés megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg. Az ítélkezési gyakorlat alapján az az ár minősül irányárnak, amellyel az uniós gazdasági ágazat szokásos versenyfeltételek mellett – dömpingelt behozatal nélkül – ésszerűen számolhat. A Bizottság döntési gyakorlata szerint az irányárat rendes körülmények között úgy számítja ki, hogy miután megállapította a hasonló termék termelési költségeit, ahhoz hozzáadja azt a haszonkulcsot, amellyel az uniós gazdasági ágazat szokásos versenyfeltételek mellett – dömpingelt behozatal nélkül – ésszerűen számolhat.

                  (220)

                  A nyereségcél megállapításához a Bizottság először elemezte a panaszos javaslatát, amely egy ugyanarra a termékre vonatkozó korábbi bizottsági határozat (30) alapján 12,9 %-ot javasolt. Ez a ténymegállapítás azonban 2000-ben született, és tekintettel az uniós gazdasági ágazat által tapasztalt technológiai és pénzügyi változásokra egy több mint 15 évvel ezelőtti adat már nem tekinthető reprezentatívnak.

                  (221)

                  A Bizottság ezt követően áttekintette a feldolgozóipari termék, azaz a hidegen hengerelt acéltermékek szempontjából leginkább reprezentatívnak ítélt 2008-as év jövedelmezőségi adatait (31). A jelenlegi vizsgálatban érintett termék a következő okok miatt sok tekintetben hasonlít egyes hidegen síkhengerelt acéltermékekhez (hidegen hengerelt termékek):

                              a)

                              Mindkét termék (vasérc és kokszszén) esetében a bizonyos ötvözetekkel kapcsolatos költségek a termelési költségükön belül jelentős hányadot képviselnek, és hasonló eljárásoknak vetik őket alá (kemence, meleghengermű).

                              b)

                              Miként az a (26) preambulumbekezdésben szerepel, az érintett termék elsődleges nyersanyagként szolgál többféle, hozzáadott értéket képviselő feldolgozóipari acéltermék, egyebek mellett a hidegen hengerelt termékek gyártásához.

                        Ezek alapján a Bizottság 14,4 %-os haszonkulcsot állapított meg.

                  (222)

                  A Kínából és Oroszországból érkező, kárt okozó dömpingre vonatkozó, szóban forgó ügy számos eleme azonban nem hozható összefüggésbe a jelenlegi üggyel, amely kapcsán a Bizottság azt állapította meg, hogy a kínai export a károkozás veszélyét hordozza magában, és így az ügy jövőre vonatkozó elemzést foglal magában. A szóban forgó ügyben a vizsgált országokból alacsony áron érkező behozatal a vizsgálati időszakot megelőző négyéves időszak egészére kiterjedt.

                  (223)

                  A Bizottság ezt követően megpróbált megállapítani egy nyereségcélt azáltal, hogy modellezte, hogy az uniós gazdasági ágazatnak a 2009-es gazdasági és pénzügyi válság által előidézett recesszióból való felépülése miként alakulhatott volna, ha nem lép közbe az árakat leszorító, nagy volumenű kínai behozatal. A Bizottság ehhez frissebb adatokra, valamint az OECD acélbizottsága számára 2013 decemberében bemutatott, jövőre vonatkozó elemzésre hagyatkozott. A „Pénzügyileg stabil ágazat alapjainak megteremtése” című szakértői tanulmány megvizsgálta a globális acélipar elmúlt évekbeli jövedelmezőségét, és megállapított egy hosszú távú fenntarthatósági nyereségküszöböt. Az említett tanulmány 17 %-os globális EBITDA (kamatok, adózás és értékcsökkenési leírás előtti eredmény) különbözetet tartana megfelelőnek (32). A jelentés emellett 7 %-os átlagos beruházási költséget és 3 %-os átlagos adósságot irányoz elő. A Bizottság levonta e két utóbbi tételt, és 7 %-os kamatfizetés előtti eredményre (EBT) jutott. Más megbízható adat hiányában az acélipar egészére számított ezen adatokat megfeleltette az érintett termékre, mivel a melegen síkhengerelt acéltermékek a nyersacéltermelés jelentős hányadát teszik ki.

                  (224)

                  Következésképpen a Bizottság a vizsgálat e szakaszában ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy 7 %-os nyereségcélt lehet alapul venni a melegen síkhengerelt acéltermékek uniós gazdasági ágazata számára a károkozás veszélyével kapcsolatos különbözet számításához, azonban további vizsgálatokat fog végezni arra nézve, hogy az érintett termékkel kapcsolatban rendelkezésre állnak-e pontosabb adatok.

            8.2.   Ideiglenes intézkedések

                  (225)

                  Az érintett országból származó érintett termék behozatalára ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A Bizottság elvégezte a kárkülönbözetek és a dömpingkülönbözetek összehasonlítását. A vámok összegét a dömping- és a kárkülönbözetek közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni.

                  (226)

                  A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

                              Vállalat

                              Dömpingkülönbözet

                              Kárkülönbözet

                              Ideiglenes dömpingellenes vám

                              Bengang Steel Plates Co., Ltd.

                              96,5 %

                              17,1 %

                              17,1 %

                              Hebei Iron & Steel Group

                              95,0 %

                              13,2 %

                              13,2 %

                              Jiangsu Shagang Group

                              106,9 %

                              22,6 %

                              22,6 %

                              Más együttműködő vállalatok

                              100,1 %

                              18,0 %

                              18,0 %

                              Minden más vállalat

                              106,9 %

                              22,6 %

                              22,6 %

                  (227)

                  Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat ténymegállapításai alapján állapították meg. Így ezek az értékek az e vizsgálat során az említett vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözték. E vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett jogi személyek által gyártott, érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló szervezetek – által gyártott érintett termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó. Esetükben az egyedi dömpingellenes vámtételek egyike sem alkalmazandó.

                  (228)

                  Amennyiben egy vállalat módosítja a jogalany nevét, illetve új gyártási vagy értékesítési szervezetet hoz létre, kérelmezheti a szóban forgó egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (33). A kérelemnek tartalmaznia kell minden vonatkozó információt, ideértve: a vállalat gyártással összefüggő tevékenységeinek módosulását, a – például a – névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással összefüggő belföldi és exportértékesítéseket. A Bizottság indokolt esetben frissíteni fogja az egyedi dömpingellenes vámokban részesülő vállalatok jegyzékét.

                  (229)

                  A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítésének érdekében a „minden más vállalatra” vonatkozó dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban együtt nem működő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba.

            9.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

                  (230)

                  A felelősségteljes ügyvitel érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket, és/vagy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

                  (231)

                  Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatban tett ténymegállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a vizsgálat végleges szakaszában módosítják,

            ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
      1. cikk
      (1)   A Bizottság ideiglenes dömpingellenes vámot vet ki egyes síkhengerelt, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült, tekercsben vagy nem tekercsben lévő (a „méretre vágott” termékeket és a „keskeny szalagot” is beleértve), melegen hengerelt, de tovább nem megmunkált, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélküli termékek behozatalára.
      Az érintett termék nem foglalja magában:

                  —

                  a rozsdamentes acélból és a szemcseorientált szilícium-elektromos acélból készült termékeket,

                  —

                  a szerszámacélból és gyorsacélból készült termékeket,

                  —

                  a nem tekercsben lévő, felületén mintázás nélküli, 10 mm-t meghaladó vastagságú és legalább 600 mm szélességű termékeket, valamint

                  —

                  a nem tekercsben lévő, felületén mintázás nélküli, legalább 4,75 mm, de legfeljebb 10 mm vastagságú és legalább 2 050 mm szélességű termékeket.

            Az érintett termék a Kínai Népköztársaságból származik, és jelenleg a 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (TARIC-kód: 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (TARIC-kód: 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (TARIC-kód: 7226191090), 7226 91 91 és 7226 91 99 KN-kódok alá tartozik.
      (2)   Az (1) bekezdésben leírt és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés nélkül, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:

                  Ország

                  Vállalat

                  Ideiglenes vámtétel

                  TARIC-kiegészítő kód

                  Kína

                  Bengang Steel Plates Co., Ltd.

                  17,1 %

                  C157

                  Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd.

                  13,2 %

                  C158

                  Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch

                  13,2 %

                  C159

                  Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch

                  13,2 %

                  C160

                  Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd.

                  22,6 %

                  C161

                  Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd.

                  22,6 %

                  C162

                  Az I. mellékletben felsorolt más együttműködő vállalatok

                  18,0 %

                  Lásd a mellékletet

                  Minden más vállalat

                  22,6 %

                  C999

            (3)   A (2) bekezdésben említett vállalatok számára meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amelyen szerepel az említett számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt alábbi nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (volumen) (érintett terméket) a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő a(z) (érintett országban). Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.” Amennyiben ilyen számlát nem mutatnak be, úgy a „minden más vállalatra” érvényes vámot kell alkalmazni.
      (4)   Az (1) bekezdésben említett termék Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
      (5)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó megfelelő hatályos rendelkezések alkalmazandók.
      2. cikk
      (1)   Az érdekelt felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított 25 naptári napon belül:

                  a)

                  kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták;

                  b)

                  írásban benyújthatják észrevételeiket a Bizottságnak; valamint

                  c)

                  kérhetik a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

            (2)   Az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 21. cikkének (4) bekezdésében említett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított 25 naptári napon belül észrevételeket tehetnek az ideiglenes intézkedések alkalmazására vonatkozóan.
      3. cikk
      Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
      Az 1. cikket hat hónapig kell alkalmazni.

         Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
         Kelt Brüsszelben, 2016. október 6-án.

               a Bizottság részéről

               az elnök

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

         (2)  E rendelet helyébe 2016. július 20-ával az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (kodifikált változat) lépett.

         (3)  HL C 58., 2016.2.13., 9. o.

         (4)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megindításáról (HL C 172., 2016.5.13., 29. o.).

         (5)  Értesítés a Brazíliából, Iránból, Oroszországból, Szerbiából és Ukrajnából származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról (HL C 246., 2016.7.7., 7. o.).

         (6)  A termékek kizárására irányuló kérelem alapján nem tartoznak a termékkörbe (lásd a (29) preambulumbekezdéstől).

         (7)  A hidegen hengerlési eljárás azt jelenti, hogy – az előzőleg melegen hengerelt és pácolt – lemezt vagy szalagot hideg (azaz a fém lágyulási hőmérséklete alatti hőmérsékletű) hengerek között vezetik át.

         (8)  Ilyen kémiai elem például: a volfrám, a molibdén, a króm és a vanádium.

         (9)  Kanada, Dél-Afrika, Thaiföld, India, Malajzia, Mexikó, Vietnam, Törökország, Oroszország, Ukrajna és Brazília.

         (10)  A Bizottság (EU) 2016/1328 végrehajtási rendelete (HL L 210., 2016.8.4., 20. o.).

         (11)  Kereskedelmi Világszervezet: Mexikó – Az Egyesült Államokból érkező magas fruktóztartalmú kukoricaszirupra vonatkozó dömpingellenes vizsgálat (Mexico- Anti-dumping investigation of high fructose corn syrup (HFCS) from the United States) című, 2000. január 28-i WT/DS132/R vizsgálóbizottsági jelentés, 7.140. pont, 214. o. A WTO vizsgálóbizottsága kimondta: „az iparág jelenlegi állapotának ismerete nélkülözhetetlen háttért biztosít annak megállapításához, hogy fennáll-e a jelentős károkozás veszélye az olyan belföldi iparág szempontjából, amelyet a vizsgálati időszak alatt behozott dömpingelt importáruk hatása ellenére jelenleg látszólag nem ér kár. Pusztán az, hogy a dömpingelt importáruk mennyisége növekedni fog és hátrányos árhatásokkal fog járni, önmagában még nem jelenti azt, hogy a belföldi iparág károsodni fog; ha az iparág állapota kifejezetten kedvező, vagy ha egyéb tényezők is közrejátszanak, akkor a dömpingelt importáruk nem feltétlenül fenyegetnek károkozással.”

         (12)  A Bíróság C-186/14. sz. ügyben 2016. április 7-én hozott ítéletének 72. pontja, amely megerősíti a Törvényszék T-528/09. sz., Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd kontra az Európai Unió Tanácsa ügyben 2014. január 29-én hozott ítéletét.

         (13)  Acélipari Világszövetség: A világ acélipara számokban – 2015 (World Steel in figures 2015) 14. o., http//www.worldsteel.org/publications/bookshop/product-details.~World-Steel-in-Figures-2015~PRODUCT~World-Steel-in-Figures-2015~.html

         (14)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának és az Európai Beruházási Banknak – Acélipar: a fenntartható foglalkoztatás és növekedés megőrzése Európában, Brüsszel, 2016. március 16., COM(2016) 155 final, 2. o.

         (15)  OECD – Tudományos, Technológiai és Innovációs Igazgatóság: A világ acélipara: kapacitástendenciák (Capacity developments in the world steel industry), DSTI/SU/SC(2015)8/Final, 1. táblázata, 10. o., http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En

         (16)  Acélipari Világszövetség: A világ acélipara számokban – 2016 (World Steel in Figures 2016), „A legjelentősebb acéltermelő országok – 2014 és 2015” című táblázat (major steel-producting countries 2014 and 2015) 9. o., http://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2016/World-Steel-in-Figures-2016-is-available-online.html

         (17)  OECD – Tudományos, Technológiai és Innovációs Igazgatóság: Kapacitásfelesleg a globális acéliparban: a jelenlegi helyzet és a lehetséges forgatókönyvek (Excess capacity in the global steel industry: the current situation and ways forward), Technology and Industry Policy Papers, 2015. 18 sz. OECD Publishing, 5. és 6. o., http://dx.doi.org/10.1787/5js65x46nxhj-en

         (18)  A Dentons által a Kínai Vas- és Acélipari Gyártók Szövetsége (CISA) és tagjai nevében benyújtott beadvány a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás kapcsán tett észrevételekről, 2016. március 21., (24) bekezdés, 7. o.

         (19)  Reuters újságcikk: Kína zombi acélművei befűtenek a kemencébe, és még jobban elárasztják a világpiacot (China's zombie steel mills fire up furnaces, worsen global glut), http://in.reuters.com/article/china-steel-overcapacity-idINKCN0XI070

         (20)  Reuters újságcikk: A BHP szerint Kína több mint 50 millió tonnányi acélkapacitást állított ismét üzembe (BHP says over 50 million tonnes of steel capacity restarted in China), http://www.reuters.com/article/us-bhp-china-idUSKCN0YA09E

         (21)  2016. júniusi nyersacéltermelés (June 2016 crude steel production), Acélipari Világszövetség, médiaközpont, https://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2016/June-2016-crude-steel-production0.html

         (22)  Acélipari Világszövetség: Acélstatisztikai évkönyv, 2015 (Steel Statistical Yearbook 2015), 1. sz. táblázat a 2. oldalon és 13. sz. táblázat a 35. oldalon, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

         (23)  A mintát a hasonló termék 2015-ben 679,4 millió tonnát kitevő kínai exportja, és a hasonló termék 2016 első hat hónapjában 343,8 millió tonnát kitevő kínai exportja alkotta.

         (24)  Világacél rövid távú kilátások, 2014–2015 (Worldsteel Short Range Outlook 2014 – 2015), Acélipari Világszövetség https://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2015/worldsteel-Short-Range-Outlook-2015-2016.html

         (25)  Lásd még a (103) preambulumbekezdést a mintába felvett uniós gyártók készleteinek a termelés százalékában kifejezett kismértékű csökkenéséről.

         (26)  Lásd még a (100) preambulumbekezdést a mintába felvett uniós gyártók készleteinek a termelés százalékában kifejezett kismértékű csökkenéséről.

         (27)  Az európai acélgyártók támadásba lendülnek, de tartósak lesznek-e az áremelések? (European steel producers on the offensive, but will price increases stick?) Újságcikk, http://blogs.platts.com/2016/04/05/european-steel-producers-on-offensive/

         (28)  Acélipari Világszövetség: Kínai acélipar, Aktualizált havi jelentés a világszövetség tagjai számára (The Chinese steel industry, A monthly update for world steel members), 115. szám, 2016. június.

         (29)  Amint az a (3) preambulumbekezdésben szerepel, a Bizottság 2016. július 7-én vizsgálatot indított a többek között Oroszországból származó ugyanezen termék behozatala tekintetében. A vizsgálat megindítása azonban nem határozza meg eleve annak végkimenetelét.

         (*)  OECD – Tudományos, Technológiai és Innovációs Igazgatóság: A világ acélipara: kapacitástendenciák (Capacity developments in the world steel industry), DSTI/SU/SC(2015)8/Final, 1. táblázata, 10. o., http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En

         (**)  Acélipari Világszövetség: Acélstatisztikai évkönyv, 2015, 1. sz. táblázat az 1–2. oldalon és 13. sz. táblázat a 35. oldalon, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

         (***)  OECD – Tudományos, Technológiai és Innovációs Igazgatóság: A világ acélipara: kapacitástendenciák (Capacity developments in the world steel industry), DSTI/SU/SC(2015)8/Final, 1. táblázata, 10. o., http://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DSTI/SU/SC(2015)8/FINAL&docLanguage=En

         (****)  Acélipari Világszövetség: Acélstatisztikai évkönyv, 2015, 1. sz. táblázat az 1–2. oldalon és 13. sz. táblázat a 35. oldalon, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

         (30)  Lásd az Indiából és Tajvanról származó, egyes síkhengerelt, legalább 600 mm szélességű, vasból vagy ötvözetlen acélból készült, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélküli, tekercsben lévő, melegen hengerelt, de tovább nem megmunkált termékek behozatalára végleges kiegyenlítő vám kivetéséről, egyes exportáló gyártók által felajánlott kötelezettségvállalások elfogadásáról, valamint a Dél-Afrikából származó behozatalt illetően az eljárás megszüntetéséről szóló, 2000. február 4-i 284/2000/ESZAK bizottsági határozat (HL L 31., 2000.2.5., 44. o.) (338) preambulumbekezdését.

         (31)  Lásd a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó egyes hidegen síkhengerelt acéltermékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló, 2016. július 29-i (EU) 2016/1328 bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 210., 2016.8.4., 1. o.) (156) preambulumbekezdését.

         (32)  Pénzügyileg stabil ágazat alapjainak megteremtése (Laying the foundations for a financially sound industry), McKinsey & Company, az OECD acélbizottságának 2013. december 5-i ülése, 7. o.

         (33)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

         MELLÉKLET

                     Ország

                     Név

                     TARIC-kiegészítő kód

                     Kína

                     Angang Steel Company Limited

                     C150

                     Kína

                     Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.

                     C151

                     Kína

                     Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd.

                     C147

                     Kína

                     Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.

                     C163

                     Kína

                     Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd

                     C164

                     Kína

                     Maanshan Iron & Steel Co., Ltd

                     C165

                     Kína

                     Rizhao Steel Wire Co., Ltd.

                     C166

                     Kína

                     Rizhao Baohua New Material Co., Ltd.

                     C167

                     Kína

                     Tangshan Yanshan Iron and Steel Co., Ltd.

                     C168

                     Kína

                     Wuhan Iron & Steel Co., Ltd.

                     C156