title: A Bizottság (EU) 2016/1777 végrehajtási rendelete (2016. október 6.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes, ötvözetlen vagy más ötvözött acélból készült durvalemezek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

text:
               7.10.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 272/5

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1777 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. október 6.)
   a Kínai Népköztársaságból származó egyes, ötvözetlen vagy más ötvözött acélból készült durvalemezek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikkére,
   a tagállamokkal folytatott konzultációt követően,
   mivel:
   1.   AZ ELJÁRÁS

   1.1.   Az eljárás megindítása

               (1)

               Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2016. február 13-án az 1225/2009/EK tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: alaprendelet) 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó, sík, ötvözetlen vagy ötvözött acélból (kivéve rozsdamentes acélból, szilícium-elektromos acélból, szerszámacélból és gyorsacélból) készült, melegen hengerelt, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélküli, nem tekercsben lévő, 10 mm-t meghaladó vastagságú és legalább 600 mm szélességű, vagy legalább 4,75 mm, de legfeljebb 10 mm vastagságú és legalább 2 050 mm szélességű termékek (durvalemez) Európai Unióba (a továbbiakban: Unió) irányuló behozatalára vonatkozóan.

               (2)

               A vizsgálat megindításáról a Bizottság értesítést (3) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               (3)

               A Bizottság azt követően indított vizsgálatot, hogy 2016. január 4-én az Európai Acélszövetség (a továbbiakban: Eurofer vagy panaszos) panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése a durvalemez teljes uniós termelésének több mint 25 %-át teszi ki.

               (4)

               A panasz bizonyítékot tartalmazott a dömpingre, illetve az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, és így elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához.

         1.2.   Nyilvántartásba vétel

               (5)

               A panaszos szükséges bizonyítékokkal alátámasztott kérelmére a Bizottság 2016. augusztus 10-én közzétette az (EU) 2016/1357 végrehajtási rendeletet (4) (a továbbiakban: nyilvántartásba vételi rendelet), amely a Kínából származó durvalemez behozatalára 2016. augusztus 11-től nyilvántartásba vételi kötelezettséget vezetett be.

         1.3.   Érdekelt felek

               (6)

               Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében jelentkezzenek. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszost, más ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, a kínai hatóságokat, az ismert importőröket, a vizsgálat megindításában érintettként ismert beszállítókat és felhasználókat, kereskedőket, valamint szövetségeket, és felkérte őket a részvételre.

               (7)

               Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a vizsgálat megindításával kapcsolatos álláspontjukat írásban ismertessék, valamint kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi eljárásokban közreműködő meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

               (8)

               A Bizottság a vizsgálat megindításáról emellett tájékoztatta az Ausztráliában, Brazíliában, Kanadában, Indiában, Japánban, a Koreai Köztársaságban, Malajziában, Mexikóban, Oroszországban, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban, Ukrajnában és az Amerikai Egyesült Államokban működő gyártókat, és felkérte őket a részvételre.

               (9)

               Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik országként (a továbbiakban: analóg ország) az Amerikai Egyesült Államokat tervezi figyelembe venni.

               (10)

               Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt az analóg ország megfelelőségével kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.

         1.4.   Mintavétel

               (11)

               A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az exportáló gyártók, az uniós gyártók és az Unióban működő független importőrök körében.

         1.4.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

               (12)

               A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát a hasonló termék vizsgálati időszakon belüli legnagyobb reprezentatív értékesítési volumenei alapján választotta ki, biztosítva egyúttal a megfelelő földrajzi eloszlást is.

               (13)

               Ez az ideiglenes minta három különböző tagállamban található három uniós gyártóból állt, amelyek az eljárás megindítását megelőzően jelentkező uniós gyártók durvalemezre irányuló összértékesítéseinek több mint 26 %-át képviselték. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban.

               (14)

               A panaszos és maga a mintába felvett vállalat is előadta, hogy nem helyénvaló a Metinvest Trametal Spa (a továbbiakban: Trametal) mintában való szerepeltetése, mivel a szóban forgó vállalat nem integrált acélmű, hanem sokkal inkább az Ukrajnában működő, vele kapcsolatban álló vállalattól vásárolt lemeztuskó újrahengerlője, így e vállalat állítólag nem tekinthető reprezentatívnak az uniós gazdasági ágazat szempontjából.

               (15)

               Az uniós gazdasági ágazat egyaránt áll integrált acélművekből és újrahengerlő üzemekből, és a panaszosok között mindkét fajta uniós gyártó megtalálható. Ennek ellenére az uniós gazdasági ágazat által gyártott durvalemez túlnyomó részét integrált acélművek állítják elő.

               (16)

               Ezenkívül a Bizottság megállapította, hogy a Trametal az összköltség jellemzően mintegy 70 %-át kitevő fő alapanyagot, a lemeztuskót a vele kapcsolatban álló ukrajnai vállalattól szerzi be. Ennélfogva ez a kapcsolat, ahogy a lemeztuskót beszállító, kapcsolatban álló ukrán vállalat teljesítménye és konkrét helyzete is, közvetlen befolyással van mindenekelőtt a költségekkel és a jövedelmezőséggel kapcsolatos mutatókra.

               (17)

               A Bizottság ugyanakkor megjegyzi, hogy a (105)–(124) preambulumbekezdésben szereplő makrogazdasági mutatókban az uniós gyártók mindkét típusának – az integrált acélművek és az újrahengerlő üzemek – helyzete teljeskörűen megjelenik.

               (18)

               A (14)–(16) preambulumbekezdésben szereplő indokok miatt a Bizottság azonban ideiglenesen azon az állásponton van, hogy a Trametal konkrét helyzete nem minősül reprezentatívnak az uniós gazdasági ágazat szempontjából, és a (125)–(138) preambulumbekezdésben szereplő mikrogazdasági mutatókat nem szabad befolyásolnia..

               (19)

               A Bizottság megalapozottnak tartotta a fenti észrevételt, és a kárral kapcsolatban rendelkezésre álló előzetes információk mérlegelését követően a mintában a Trametalt az Ilsenburger Grobblech GmbH-ra, a (28) preambulumbekezdésben meghatározott vizsgálati időszak alatti uniós értékesítési volumen alapján a második legnagyobb uniós gyártóra cserélte.

               (20)

               2016. március 7-én a Bizottság a minta megváltoztatásának okait felvázoló és a módosított mintában szereplő vállalatokat tartalmazó feljegyzést bocsátott az érdekelt felek rendelkezésére. Az érdekelt felek nem nyújtottak be észrevételeket a végleges mintával kapcsolatban.

         1.4.2.   Mintavétel az importőrök körében

               (21)

               A Bizottság felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát.

               (22)

               Hat importőr nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Közülük három került be a mintába.

         1.4.3.   Mintavétel a Kínában működő exportáló gyártók körében

               (23)

               A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a Kínában működő összes exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg azokat az exportáló gyártókat, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot.

               (24)

               Tizennégy Kínában működő exportáló gyártója nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a Bizottság három vállalatból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság a minta kiválasztásáról egyeztetett valamennyi érintett ismert exportáló gyártóval és Kína hatóságaival. Észrevétel nem érkezett, ezért a Bizottság megerősítette a mintát.

         1.5.   Egyedi vizsgálat

               (25)

               Hét Kínában működő exportáló gyártó jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálatot kíván igényelni. Ugyanakkor egyikük sem töltötte ki a kérdőívet, így nem érkezett egyedi vizsgálat iránti kérelem.

         1.6.   A kérdőívre adott válaszok

               (26)

               A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett fél és az összes többi olyan vállalat számára, amely az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőkön belül jelentkezett. Kitöltött kérdőívet három uniós gyártó, hat független importőr, tíz felhasználó, acélipari szolgáltató központok egy csoportja, a mintába felvett, Kínában működő három exportáló gyártó és különböző analóg országbeli két gyártó nyújtott be.

         1.7.   Ellenőrző látogatások

               (27)

               A Bizottság a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükségesnek ítélt valamennyi információt bekérte és ellenőrizte. A következő felek telephelyein került sor az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra:

                           —

                           Szövetség:

                                       —

                                       Eurofer, Brüsszel, Belgium

                           —

                           Uniós gyártók:

                                       —

                                       Aktiengesellschaft der Dillinger Hüttenwerke, Dillingen, Németország

                                       —

                                       Ilsenburger Grobblech GmbH, Ilsenburg, Németország

                                       —

                                       Tata Steel UK Ltd (5), Scunthorpe, Egyesült Királyság

                           —

                           Exportáló gyártók Kínában:

                                       —

                                       Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.,

                                       —

                                       Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd,

                                       —

                                       Wuyang Iron and Steel Co., Ltd és Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd;

                           —

                           Gyártó az analóg országban:

                                       —

                                       Bluescope Steel Australia, Port Kembla, Ausztrália.

         1.8.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

               (28)

               A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2015. január 1. és 2015. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki.

               (29)

               A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2012. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) ölelte fel.

         2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

   2.1.   Érintett termék

               (30)

               Az érintett termék a Kínából származó, jelenleg az ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 és ex 7225 99 00 KN-kódok alá tartozó sík, ötvözetlen vagy ötvözött acélból (kivéve rozsdamentes acélból, szilícium-elektromos acélból, szerszámacélból és gyorsacélból) készült, melegen hengerelt, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélküli, nem tekercsben lévő, 10 mm-t meghaladó vastagságú és legalább 600 mm szélességű, vagy legalább 4,75 mm, de legfeljebb 10 mm vastagságú és legalább 2 050 mm szélességű termékek (durvalemez).

               (31)

               Durvalemezt építőipari, bányászati és fakitermelési berendezések gyártásához; nyomástartó edényekhez; olaj- és gázvezetékekhez; valamint hajógyártáshoz, hidakhoz és épületekhez használnak fel.

         2.2.   A hasonló termék

               (32)

               A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

                           a)

                           az érintett termék;

                           b)

                           az Ausztráliában gyártott és az ausztrál belföldi piacon értékesített termék;

                           c)

                           az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

               (33)

               A Bizottság ezért azt az ideiglenes döntést hozta, hogy ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló termékeknek minősülnek.

         2.3.   A termékkört érintő állítások

               (34)

               Az egyik érdekelt fél azzal érvelt, hogy a termékkör meghatározása túl tág. Mindenekelőtt azzal érvelt, hogy a termékkört az úgynevezett „tömegacél durvalemezekre” kellene szűkíteni, az úgynevezett „speciális durvalemezeket” pedig ki kellene zárni a termékmeghatározásból. Állításának alátámasztásául két érvet hozott fel.

               (35)

               Egyfelől azzal érvelt, hogy a panaszban foglalt információk elsősorban a „tömegacél durvalemezekre” vonatkoznak, amelyek a Kínából érkező kivitel nagyobb részét teszik ki. Másfelől azzal érvelt, hogy a termékkör szélesebb az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdésében a hasonló termékre vonatkozóan megfogalmazott meghatározásnál.

               (36)

               A Bizottság ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy a panasz szakaszában csak a dömpingre, a kárra és az okozati összefüggésre vonatkozóan kell elegendő bizonyítékot benyújtani. Ezért ebben a szakaszban nem szükséges a teljes termékkört illetően információkkal szolgálni. Az elemzésnek a leggyakrabban értékesített minőségi osztályok exportjára való szűkítése nem jelenti azt, hogy a termékmeghatározásnak ezekre a terméktípusokra kellene korlátozódnia.

               (37)

               Másfelől az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a hasonló terméknek azonosnak kell lennie a szóban forgó termékkel, vagy szoros hasonlóságot kell mutatnia vele. Ez ugyanakkor nem vonatkozik a szóban forgó termék meghatározására, mint olyanra. A szóban forgó termék különböző típusainak pusztán ugyanazokkal az alapvető tulajdonságokkal kell rendelkezniük, ami a (32) preambulumbekezdésben leírtak alapján fennáll.

               (38)

               A „speciális durvalemezeket” a „tömegacél durvalemezektől” állítólagosan megkülönböző paraméterek körébe a kémiai összetétel, a mechanikai/technológiai összetétel, a leszállítási feltételek, a vastagság, illetve a hajógyártási célhoz kapcsolódó tanúsítás és vizsgálat tartozik.

               (39)

               A vastagságot kivéve egyik fenti paraméter sem érinti a termék alapvető tulajdonságait. A fél szerint minden 50,8 mm-nél nagyobb vastagságú terméket ki kellene zárni a termékkörből. A vastagságra vonatkozó korlát alátámasztásául a fél egyetlen érvként azt hozta fel, hogy a panasz állítólag pusztán az 50,8 mm-nél kisebb vastagságú durvalemezekre irányul, mivel a panasz egyik mellékletében szereplő, a dömpingszámítással kapcsolatos meggyőző bizonyíték ilyen termékekre korlátozódik.

               (40)

               Ugyanakkor egyértelmű, hogy a panaszban szereplő termékmeghatározás az 50,8 mm-nél nagyobb vastagságú termékekre is kiterjed, hiszen a termékmeghatározás nem tartalmaz vastagságra vonatkozó felső korlátot. Amint a korábbiakban is szerepel, pusztán azért, mert a dömpinggel kapcsolatos meggyőző bizonyíték csak a leggyakrabban exportált terméktípusokra terjed ki, nem jelenti azt, hogy a termékmeghatározás csak e típusokra vonatozna.

               (41)

               A Bizottság ennélfogva ideiglenesen azt a döntést hozta, hogy nem változtat a termékmeghatározáson.

         3.   DÖMPING

   3.1.   Rendes érték

   3.1.1.   Piacgazdasági elbánás

               (42)

               Amint az az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjában szerepel, abban az esetben, ha egy Kínában működő exportáló gyártó teljesíti a 2. cikk (7) bekezdésének c) pontjában előírt kritériumokat, és így piacgazdasági elbánásban részesül, a Bizottság az adott vállaltra vonatkozó rendes értéket a 2. cikk (1)–(6) bekezdésével összhangban határozza meg.

               (43)

               A Bizottság piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapot küldött a mintába felvett valamennyi exportáló gyártónak annak érdekében, hogy azok piacgazdasági elbánást kérelmezhessenek. Az exportáló gyártók egyike sem nyújtotta be az igénylőlapot, ennélfogva egyik vállalatot sem lehetett piacgazdasági elbánásban részesíteni.

         3.1.2.   Analóg ország

               (44)

               A rendes érték megállapítása így az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében egy piacgazdasággal rendelkező harmadik ország ára vagy számtanilag képzett értéke alapján történt. E célból egy analóg országot kellett kiválasztani.

               (45)

               Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy az Amerikai Egyesült Államokat tervezi analóg országként figyelembe venni, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket erre vonatkozóan. Nem érkezett észrevétel.

               (46)

               A Bizottság kérdőíveket küldött a (8) preambulumbekezdésben megnevezett országok összes ismert durvalemezgyártójának, és két választ kapott: egyet egy ausztráliai, egyet pedig egy amerikai egyesült államokbeli gyártótól.

               (47)

               Az amerikai egyesült államokbeli gyártótól kapott válasz bizonyítékokat tartalmazott a gyártásra és az Egyesült Államok belföldi piacán történő értékesítésre vonatkozóan.

               (48)

               A kitöltött kérdőívben az egyesült államokbeli gyártó tájékoztatta a Bizottságot, hogy a durvalemezek Egyesült Államokba irányuló behozatalára kiszabott rendes vám mértéke nulla. Dömpingellenes vámok vannak érvényben a Kínából érkező behozatallal, valamint dömpingellenes és szubvencióellenes vámok az Indiából, Indonéziából és a Koreai Köztársaságból érkező behozatallal szemben.

               (49)

               Az Egyesült Államok belföldi piaca 7 egyesült államokbeli gyártóból, valamint a piaci részesedés 20 %-át kitevő, a Koreai Köztársaságból, Németországból, Franciaországból és Kanadából érkező behozatalból áll.

               (50)

               Az ausztráliai gyártótól kapott válasz bizonyítékokat tartalmazott a gyártásra és az ausztráliai belföldi piacon történő értékesítésre, valamint arra vonatkozóan, hogy a szóban forgó gyártó az egyetlen gyártó Ausztráliában. Az Ausztráliába irányuló behozatal ugyanakkor 35 %-os piaci részesedéssel rendelkezik. Dömpingellenes vámok vannak érvényben a Kínából, Indonéziából, Japánból, a Koreai Köztársaságból és a Tajvanról érkező behozatallal szemben, ezek a vámok azonban alacsony és egyes vállalatok esetében nulla mértékűek.

               (51)

               Az ausztráliai belföldi piac versenyképesebbnek tekinthető, mivel a behozatal nagyobb piaci részesedéssel rendelkezik, és a behozatali vámok alacsonyabban.

               (52)

               A Bizottság ezért ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy Ausztrália az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti megfelelő analóg országnak minősül.

         3.1.3.   Rendes érték

               (53)

               Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket az analóg országban működő együttműködő gyártótól kapott információk alapján határozták meg.

               (54)

               Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy az analóg országban működő együttműködő gyártó esetében a belföldi értékesítés teljes volumene reprezentatív volt-e.

               (55)

               A belföldi értékesítés akkor reprezentatív, ha a hasonló termék független vevők részére belföldi piacon történő, analóg országbeli gyártó általi belföldi értékesítésének teljes volumene valamennyi mintába felvett, Kínában működő exportáló gyártó esetében eléri az érintett termék Unióba irányuló kivitel keretében értékesített teljes volumenének legalább 5 %-át a vizsgálati időszak alatt.

               (56)

               Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló terméknek az analóg ország belföldi piacán az együttműködő gyártó által történt összértékesítése reprezentatív volt.

               (57)

               A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek azonosak vagy összehasonlíthatóak a mintába felvett exportáló gyártók által az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal.

               (58)

               A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban – megvizsgálta a mintába felvett, Kínában működő egyes exportáló gyártók által az Unióba irányuló kivitel céljából értékesített terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható minden egyes terméktípus tekintetében, hogy az analóg országbeli gyártó belföldi piacán történt belföldi értékesítése reprezentatív volt-e.

               (59)

               Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus vizsgálati időszak alatti, független vevők részére történt belföldi értékesítésének teljes volumene eléri az Unióba irányuló kivitel keretében a mintába felvett, Kínában működő egyes exportáló gyártók által értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus teljes volumenének legalább 5 %-át.

               (60)

               A Bizottság megállapította, hogy egyes terméktípusok reprezentatívak voltak ezen az alapon, mások azonban – az alacsony mennyiség vagy amiatt, hogy az exportált terméktípust az analóg országbeli gyártó nem értékesítette belföldön – már nem.

               (61)

               A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek a belföldi piacon történt nyereséges értékesítések vizsgálati időszak alatti részarányát – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – annak megállapítása céljából, hogy a rendes érték kiszámítását a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el.

               (62)

               A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

                           1.

                           a terméktípusnak a kiszámított termelési költséggel megegyező, vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladta e terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint

                           2.

                           e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt.

               (63)

               Ebben az esetben a rendes érték az adott terméktípus vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során felszámított árainak súlyozott átlaga.

               (64)

               A rendes értéket az egyes terméktípusok kizárólag nyereséges belföldi, vizsgálati időszak alatti értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

                           1.

                           a terméktípus nyereséges értékesítésének volumene legfeljebb az adott típus teljes értékesítési volumenének 80 %-át tette ki; vagy

                           2.

                           e terméktípus súlyozott átlagára nem érte el a termelési egységköltséget.

               (65)

               Amennyiben az analóg országbeli gyártó egy adott terméktípust nem értékesített reprezentatív mennyiségben, vagy azt egyáltalán nem vagy kizárólag veszteségesen értékesítette a belföldi piacon, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban képezte.

               (66)

               A belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített minden terméktípus esetében a rendes érték képzése úgy történt, hogy az átlagos értékesítési, általános és adminisztratív költségekhez (a továbbiakban: SGA-költségek) és az egyes ilyen típusok szokásos kereskedelmi forgalom keretében belföldi piacon bonyolított ügyleteiből származó nyereséghez hozzáadták azok átlagos termelési költségét.

               (67)

               Azon terméktípusok esetében, amelyeket egyáltalán nem, vagy kizárólag veszteségesen értékesítettek a belföldi piacon, a rendes érték képzése úgy történt, hogy az átlagos értékesítési, általános és adminisztratív költségekhez (SGA-költségek) és a hasonló termék szokásos kereskedelmi forgalom keretében belföldi piacon bonyolított ügyleteiből származó nyereséghez hozzáadták az egyes típusok átlagos termelési költségét.

               (68)

               Abban az esetben, ha egy terméktípust egyáltalán nem értékesítettek az analóg ország belföldi piacán, a termelési költséget a legközelebbi olcsóbb típus költsége alapján állapították meg.

         3.2.   Exportár

               (69)

               Az exportárat minden egyes mintába felvett exportáló gyártó esetében ellenőrizték az ellenőrző látogatás során. Ha az Unióba irányuló kivitel az első független vevő részére valósult meg közvetlenül vagy kapcsolatban álló kereskedelmi vállalaton keresztül, az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az érintett termékért az Unióba történő exportra való értékesítéskor ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt.

               (70)

               A mintába felvett egyik exportáló gyártó egy Unióban működő, vele kapcsolatban álló importőrön keresztül exportált durvalemezt. Ezen értékesítések esetében az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban állapították meg.

         3.3.   Összehasonlítás

               (71)

               A Bizottság az analóg országbeli gyártóra vonatkozó rendes értéket és a mintába felvett exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze.

               (72)

               Amennyiben a tisztességes összehasonlítás érdekében szükséges volt, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Kiigazításokat végzett a fuvarozással kapcsolatos költségek, az anyagmozgatási, rakodási és járulékos költségek, a közvetett adók, jutalékok, hitelköltségek és banki költségek tekintetében.

               (73)

               Azon mintába felvett exportáló gyártók esetében, amelyek jutalék alapján dolgozó ügynökhöz hasonló feladatokat ellátó, velük kapcsolatban álló kereskedelmi vállalaton keresztül végeztek értékesítést az Unióba, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i. pontja szerinti kiigazítás történt.

         3.4.   Dömpingkülönbözetek

               (74)

               A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban a mintába felvett együttműködő exportáló gyártók esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

               (75)

               Ez alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár (költség, biztosítás és fuvardíj) százalékában kifejezve a következők:

                  1. táblázat

                  Dömpingkülönbözetek, minta

                           Vállalat

                           Ideiglenes dömpingkülönbözet

                           Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

                           120,1 %

                           Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

                           126,0 %

                           Wuyang Iron and Steel Co., Ltd és Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

                           127,6 %

               (76)

               A mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók esetében a Bizottság az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban a mintába felvett exportáló gyártók súlyozott átlagú dömpingkülönbözetét vette.

               (77)

               Ennek alapján a mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók ideiglenes dömpingkülönbözete 125,5 %.

               (78)

               Az összes többi Kínában működő exportáló gyártó esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg.

               (79)

               A Bizottság először meghatározta a Kínában működő exportáló gyártók együttműködésének szintjét. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló exportvolumenén alapul a Kínából az Unióba irányuló – az Eurostat importstatisztikái alapján megállapított – teljes exportvolumen százalékában kifejezve.

               (80)

               Ebben az esetben az együttműködés szintje magas, mivel a vizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló teljes kivitelnek körülbelül 87 %-át az együttműködő exportáló gyártók általi kivitel tette ki. Ez alapján a Bizottság úgy döntött, hogy a dömpingkülönbözetet minden más vállalat esetében azon mintába felvett vállalat szintjén határozza meg, amelyiknek a legmagasabb a dömpingkülönbözete.

               (81)

               Az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

                  2. táblázat

                  Dömpingkülönbözetek, minden vállalat

                           Vállalat

                           Ideiglenes dömpingkülönbözet

                           Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

                           120,1 %

                           Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

                           126,0 %

                           Wuyang Iron and Steel Co., Ltd és Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

                           127,6 %

                           A mintába fel nem vett más együttműködő vállalatok

                           125,5 %

                           Minden más vállalat

                           127,6 %

         4.   KÁR

   4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

               (82)

               A vizsgálati időszak alatt 30 uniós gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

               (83)

               Közülük 26-an működtek együtt a mintavételezés során. Ezek az együttműködő uniós gyártók képviselik a hasonló terméknek az uniós gazdasági ágazat általi teljes termelésének mintegy 94 %-át és az uniós gazdasági ágazat általi értékesítésének egészét a vizsgálati időszakban.

               (84)

               A hasonló termék vizsgálati időszak alatti teljes uniós termelése körülbelül 10,3 millió tonnát tesz ki. A Bizottság az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatban rendelkezésre álló összes információ – így a panasz, a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek, valamint az Eurofer ellenőrzött beadványa – alapján jutott erre a számadatra.

               (85)

               Amint az az (1) preambulumbekezdésben szerepel, a mintába három olyan uniós gyártó került, amelyek a hasonló termék uniós gazdasági ágazat általi teljes értékesítésének 28,5 %-át és uniós termelési volumenének egészét képviselték a vizsgálati időszak alatt.

         4.2.   Uniós felhasználás

               (86)

               A Bizottság az uniós felhasználást az Eurostat importstatisztikái alapján és az uniós gazdasági ágazat ellenőrzött értékesítési adatai alapján állapította meg.

               (87)

               A durvalemez uniós felhasználása a következőképpen alakult:

                  3. táblázat

                  Uniós felhasználás (tonna)

                           2012

                           2013

                           2014

                           Vizsgálati időszak (2015)

                           Teljes uniós felhasználás (tonna)

                           8 991 777

                           8 423 747

                           8 820 363

                           9 467 177

                              Mutató (2012 = 100)

                              100

                              94

                              98

                              105

                              Forrás: Eurostat, ellenőrzött Eurofer-beadvány és kitöltött kérdőívek.

               (88)

               A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 5 %-kal nőtt. Az évenkénti elemzés kezdeti 6 %-os csökkenést mutat 2012 és 2013 között, amelyet 2014-ben és a vizsgálati időszakban 11 százalékpontos vagyis több mint 1 millió tonnát kitevő fellendülés követett.

               (89)

               Az uniós gyártók általi kötött felhasználás jelentéktelen mértékű, mivel a figyelembe vett időszak alatti uniós felhasználás kevesebb mint 0,5 %-át teszi ki. A kármutatók értékelése így az uniós piac egészére vonatkozóan történt, magában foglalva az uniós gyártók által kötötten felhasznált mennyiségeket is.

         4.3.   A behozatal volumene és piaci részesedése

               (90)

               A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatbázisa alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedésének megállapításához a behozatal volumenét összehasonlította a (87) preambulumbekezdésben szereplő 3. táblázat szerinti uniós felhasználással.

               (91)

               A durvalemezek Unióba irányuló behozatala a következőképpen alakult:

                  4. táblázat

                  A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

                           2012

                           2013

                           2014

                           Vizsgálati időszak (2015)

                           A Kínából érkező behozatal volumene (tonna)

                           410 583

                           343 545

                           693 117

                           1 359 143

                              Mutató (2012 = 100)

                              100

                              84

                              169

                              331

                           Kína piaci részesedése

                           4,6 %

                           4,1 %

                           7,9 %

                           14,4 %

                              Mutató (2012 = 100)

                              100

                              89

                              172

                              314

                              Forrás: Eurostat, ellenőrzött Eurofer-beadvány és kitöltött kérdőívek.

               (92)

               A Kínából az Unióba irányuló behozatal volumene 231 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. A 2012 és 2013 közötti 16 %-os csökkenést követően a Kínából érkező behozatal lényegesen, 85 százalékponttal növekedett 2014-ben, majd további 162 százalékponttal tovább nőtt a vizsgálati időszakban.

               (93)

               A Kínából érkező kivitel 2012 és 2013 közötti kezdeti csökkenése mögött az uniós piaci felhasználásnak a (87) preambulumbekezdésben szereplő 3. táblázatban vázolt visszaesése állt. 2013 után az uniós piacon dinamikus fellendülés következett be: 2013 és a vizsgálati időszak között több mint 1 millió tonnát kitevő növekedés volt tapasztalható. Ezt a növekedést szinte teljes egészében a Kínából érkező behozatal vette fel, amely szintén több mint 1 millió tonnával emelkedett ugyanebben az időszakban.

               (94)

               Ezzel párhuzamosan a Kínából érkező behozatal uniós piaci részesedése 2012 és a vizsgálati időszak között több mint háromszorosára, 4,6 %-ról 14,4 %-ra nőtt.

         4.3.1.   A Kínából érkező behozatal árai és áralákínálás

               (95)

               A Bizottság a behozatal árait az Eurostat adatai alapján határozta meg. A Kínából az Unióba irányuló durvalemez-behozatal súlyozott átlagárai a következőképpen alakultak:

                  5. táblázat

                  Importár (EUR/tonna)

                           2012

                           2013

                           2014

                           Vizsgálati időszak (2015)

                           A Kínából érkező behozatal ára

                           647

                           539

                           488

                           460

                              Mutató (2012 = 100)

                              100

                              83

                              75

                              71

                              Forrás: Eurostat.

               (96)

               Az átlagos kínai importárak 29 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban. Az átlagár folyamatosan csökkent: a 2012. évi 647 EUR/tonnáról a vizsgálati időszakra 460 EUR/tonnára esett vissza.

               (97)

               A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:

                           1.

                           a mintába felvett három uniós gyártó által az uniós piacon független vevőknek történő értékesítés során felszámított, terméktípusonkénti értékesítési árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga; valamint

                           2.

                           három mintába felvett, Kínában működő gyártó által végzett behozatal keretében az uniós piacon az első független vevő számára történő értékesítés során felszámított, uniós határparitáson számított, terméktípusonkénti CIF-árak megfelelő súlyozott átlaga, CIF-paritáson megállapítva és megfelelőképpen kiigazítva a behozatal utáni költségek tekintetében.

               (98)

               Az árakat – az azonos kereskedelemi szinten megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az engedmények és a visszatérítések levonása után és az adatokat szükség esetén kiigazítva – terméktípusonként hasonlították össze. Az összehasonlítás eredményét a mintába felvett három uniós gyártó vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki.

               (99)

               A fentiek alapján megállapítást nyert, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatal esetében átlagosan 29 % volt az áralákínálás az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest.

         4.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

   4.4.1.   Általános megjegyzések

               (100)

               A dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésével összhangban magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

               (101)

               A kár meghatározásához a Bizottság elkülönítette a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat.

               (102)

               A Bizottság a makrogazdasági mutatókat (termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, foglalkoztatás, munkaerőköltség, növekedés, termelékenység, a dömpingkülönbözetek nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés) a teljes uniós gazdasági ágazat szintjén értékelte. Az értékelés a panaszos és az uniós gyártók által benyújtott információkon, valamint a rendelkezésre álló hivatalos statisztikákon (Eurostat) alapult. A makrogazdasági adatok az összes uniós gyártóra vonatkoztak.

               (103)

               A Bizottság a mikrogazdasági mutatókat (átlagos értékesítési egységárak, egységnyi költség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség) a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívekben szereplő – megfelelően ellenőrzött – adatok és a rendelkezésre álló hivatalos statisztikák (Eurostat) alapján értékelte. Az adatok a mintába felvett uniós gyártókra vonatkoztak.

               (104)

               A Bizottság megjegyzi, hogy a mintába felvett uniós gyártók egyike 2015 decemberében felfüggesztette a durvalemezgyártást. Ez a felfüggesztés nincs hatással egyik kármutatóra sem, mivel a vizsgálati időszak legvégén következett be, és ennélfogva mindkét adatkészlet reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából.

         4.4.2.   Makrogazdasági mutatók

   4.4.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

               (105)

               A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                  6. táblázat

                  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

                           2012

                           2013

                           2014

                           Vizsgálati időszak (2015)

                           Termelési volumen (tonna)

                           11 795 082

                           10 352 766

                           10 911 713

                           10 345 121

                              Mutató (2012 = 100)

                              100

                              88

                              93

                              88

                           Termelési kapacitás (tonna)

                           16 972 100

                           16 410 487

                           16 646 634

                           16 618 427

                              Mutató (2012 = 100)

                              100

                              97

                              98

                              98

                           Kapacitáskihasználás

                           69 %

                           63 %

                           66 %

                           62 %

                              Mutató (2012 = 100)

                              100

                              91

                              94

                              90

                              Forrás: Ellenőrzött Eurofer-beadvány és kitöltött kérdőívek.

               (106)

               A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 12 %-kal csökkent. A 2012 és 2013 közötti 12 %-os csökkenést követően a termelési volumen 2014-ben kismértékben, 5 százalékponttal növekedett, majd 2015-ben újra 5 százalékponttal visszaesett a 2013-as szintre.

               (107)

               A termelési volumen 2012 és 2013 közötti kezdeti csökkenése mögött az uniós piaci felhasználásnak a (87) preambulumbekezdésben szereplő 3. táblázatban vázolt visszaesése állt. Az uniós gazdasági ágazat ugyanakkor nem tudott hasznot húzni a felhasználás 2013 és a vizsgálati időszak között ezt követően bekövetkezett növekedéséből. Annak ellenére, hogy a felhasználás 11 %-kal vagyis több mint 1 millió tonnával növekedett, az uniós gazdasági ágazat általi termelés csak ideiglenesen és kismértékben nőtt 2014-ben, majd a vizsgálati időszakban a 2013-as alacsony szintre esett vissza.

               (108)

               Az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitására vonatkozóan bejelentett számadatok a műszaki kapacitásra vonatkoznak, amelynek értelmében – az iparág által szokványosnak tekintett – kiigazításokat, így az üzemeltetés indítását, a karbantartást, a szűk keresztmetszeteket és egyéb szokásos leállásokat figyelembe vették.

               (109)

               Ezek alapján a termelési kapacitás mérsékelten, 2 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, míg a piac növekedése 6 %-os volt ugyanebben az időszakban.

               (110)

               Mivel a termelési mennyiségben bekövetkezett visszaesés meghaladja a termelési kapacitás csökkenését, az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása 10 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.

         4.4.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

               (111)

               Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                  7. táblázat

                  Értékesítési volumen és piaci részesedés

                           2012

                           2013

                           2014

                           Vizsgálati időszak (2015)

                           Értékesítési volumen az uniós piacon (tonna)

                           7 518 049

                           6 972 140

                           6 873 967

                           6 954 688

                              Mutató (2012 = 100)

                              100

                              93

                              91

                              93

                           Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése

                           83,6 %

                           82,8 %

                           77,9 %

                           73,5 %

                              Mutató (2012 = 100)

                              100

                              99

                              93

                              88

                              Forrás: Ellenőrzött Eurofer-beadvány és kitöltött kérdőívek.

               (112)

               A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 7 %-kal csökkent. A 2012 és 2013 közötti 7 %-os csökkenést és a 2014-es további 2 százalékpontos visszaesést követően az értékesítési volumen kismértékben, 2 százalékponttal növekedett a vizsgálati időszakban.

               (113)

               Hasonlóan a termelési mennyiséghez, az értékesítési mennyiség 2012 és 2013 közötti kezdeti csökkenése mögött az uniós piaci felhasználásnak a (87) preambulumbekezdésben vázolt visszaesése állt. Az uniós gazdasági ágazat ugyanakkor nem tudott hasznot húzni a felhasználás 2013 és a vizsgálati időszak között ezt követően bekövetkezett növekedéséből. Annak ellenére, hogy az uniós felhasználás több mint 1 millió tonnával emelkedett, az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyisége a 2013-as alacsony szinten maradt.

               (114)

               Az értékesítési mennyiség 5 %-os piaci növekedés melletti 7 %-os visszaesése miatt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 12 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.

         4.4.2.3.   Foglalkoztatás és termelékenység

               (115)

               Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatása és termelékenysége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                  8. táblázat

                  Foglalkoztatás és termelékenység

                           2012

                           2013

                           2014

                           Vizsgálati időszak (2015)

                           Alkalmazottak száma (teljes munkaidőben foglalkoztatottak/teljes munkaidős egyenérték)

                           22 622

                           20 920

                           19 688

                           18 722

                              Mutató (2012 = 100)

                              100

                              92

                              87

                              83

                           Termelékenység (tonna/teljes munkaidős egyenérték)

                           521

                           495

                           554

                           553

                              Mutató (2012 = 100)

                              100

                              95

                              106

                              106

                              Forrás: Ellenőrzött Eurofer-beadvány és kitöltött kérdőívek.

               (116)

               A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat 17 %-kal csökkentette a foglalkoztatási szintet. Ennek a csökkentésnek két fő oka volt:

                           —

                           A termelési volumen 12 %-os csökkenése, amelyet a növekvő mennyiségben érkező kínai dömpingelt behozatal idézett elő.

                           —

                           Az uniós gazdasági ágazat arra irányuló törekvései, hogy visszafogja a termelési költségeket és növelje a hatékonyságot a Kínából érkező dömpingelt behozatal jelentette növekvő versenyre tekintettel. A hatékonyság ilyetén növelése 6 %-os termelékenységi növekedést eredményezett.

               (117)

               A Bizottság megjegyzi, hogy az uniós piaci felhasználás 5 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt. A növekvő volumenben érkező kínai dömpingelt behozatal nélkül az uniós gazdasági ágazat tehát képes lett volna az eredeti szinten tartani a foglalkoztatást, mivel a növekvő kereslet felvette volna a hatékonyságnövelést.

         4.4.2.4.   Munkaerőköltségek

               (118)

               Az uniós gazdasági ágazat átlagos munkaerőköltségei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

                  9. táblázat

                  Teljes munkaidős egyenértékenkénti átlagos munkaerőköltségek (teljes munkaidős egyenérték)

                           2012

                           2013

                           2014

                           Vizsgálati időszak (2015)

                           Teljes munkaidős egyenértékenkénti átlagos munkaerőköltségek (EUR)

                           49 257

                           51 594

                           51 589

                           55 542

                              Mutató (2012 = 100)

                              100

                              105

                              105

                              113

                              Forrás: Ellenőrzött Eurofer-beadvány és kitöltött kérdőívek.

               (119)

               A (115) preambulumbekezdésben vázolt lényeges munkaerő-csökkentés miatt a fenti alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség 13 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszakban. Ugyanis, míg a megnövekedett munkaerőköltség egy adott része a kollektív szerződéseken belüli kötelező béremeléshez köthető, a növekedés túlnyomó részt a munkaerő és a munkaórák csökkentésének költségeire vezethető vissza. E költségek körébe tartoznak a végkielégítések, illetve a folyamatosan növekvő mennyiségű dömpingelt behozatal miatt csökkenő termelésre válaszul megjelenő részmunkaidő kapcsán jelentkező magasabb költségek.

         4.4.2.5.   Növekedés

               (120)

               Az uniós felhasználás először 6 %-kal vagyis mintegy 600 000 tonnával csökkent 2012 és 2013 között. Ez a kezdeti csökkenés kedvezőtlen hatással volt az uniós gazdasági ágazat értékesítéseire és termelési mennyiségeire.

               (121)

               2013 és a vizsgálati időszak között megváltozott a helyzet. Az uniós felhasználás terén 11 százalékpontos vagyis több mint 1 millió tonnát kitevő dinamikus növekedés mutatkozott. Az uniós gazdasági ágazat azonban nem tudott hasznot húzni ebből a dinamikus növekedésből. A termelési és értékesítési mennyiségek a 2013-as nagyon alacsony szinten maradtak. Az uniós piac növekedését teljes mértékben a növekvő mennyiségben érkező, alacsony árú kínai dömpingelt behozatal vette fel, amely – amint az a (91) preambulumbekezdésben szerepel – szintén több mint 1 millió tonnával nőtt 2013 és a vizsgálati időszak között.

         4.4.2.6.   A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés

               (122)

               Az összes kínai exportáló gyártó dömpingkülönbözete meghaladja a 100 %-ot. Figyelembe véve a Kínából érkező behozatal volumenét és árait, e nagyon magas dömpingkülönbözetek jelentős hatással voltak az uniós gazdasági ágazatra.

               (123)

               A Tanács 2000-ben végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból, Indiából és Romániából származó egyes sík, ötvözetlen acélból készült, melegen hengerelt termékek behozatalára. A szóban forgó intézkedések a jelenlegi vizsgálatéhoz nagyon hasonló termékkörre vonatkoztak, hatályuk 2005. augusztus 11-én lejárt.

               (124)

               Amint az a (221) preambulumbekezdésben szerepel, az uniós gazdasági ágazat a nyereségcélt meghaladó jövedelmezőséget ért el. A Bizottság ezért ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat felépült a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból.

         4.4.3.   Mikrogazdasági mutatók

   4.4.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

               (125)

               Az uniós független vevők számára történő értékesítések súlyozott átlagú egységárai és a mintába felvett uniós gyártók termelési egységköltsége a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

                  10. táblázat

                  Értékesítési árak az Unióban

                           2012

                           2013

                           2014

                           Vizsgálati időszak (2015)

                           Értékesítési ár (EUR/tonna)

                           821

                           691

                           658

                           617

                              Mutató (2012 = 100)

                              100

                              84

                              80

                              75

                           Termelési egységköltség (EUR/tonna)

                           836

                           784

                           705

                           680

                              Mutató (2012 = 100)

                              100

                              94

                              84

                              81

                              Forrás: Ellenőrzött kitöltött kérdőívek.

               (126)

               A mintába felvett uniós gyártók átlagos értékesítési árai folyamatosan, 25 %-kal csökkentek, míg az átlagos termelési egységköltség folyamatosan, 19 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Az értékesítési árak gyorsabb ütemben csökkentek, és általában tartósabban voltak alacsonyabbak, mint a termelési egységköltség.

               (127)

               Az uniós gyártók annak érdekében, hogy piaci részesedésük ne zsugorodjon tovább, kénytelenek voltak követni a lefelé tartó árspirált, és értékesítési áraikat jelentős mértékben csökkenteni. Ez az árcsökkenés jelentősen meghaladja a termelési költség terén elért csökkenést, amelyet elsősorban a nyersanyagárak figyelembe vett időszak alatti csökkenése, valamint a termelékenységnek a (115) preambulumbekezdésben vázolt, munkaerő-csökkentés általi növelése eredményezett.

         4.4.3.2.   Készletek

               (128)

               A mintába felvett uniós gyártók készleteinek szintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                  11. táblázat

                  Készletek

                           2012

                           2013

                           2014

                           Vizsgálati időszak (2015)

                           Zárókészlet (tonna)

                           224 600

                           228 325

                           246 532

                           282 631

                              Mutató (2012 = 100)

                              100

                              102

                              110

                              126

                           Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve

                           9 %

                           10 %

                           10 %

                           12 %

                              Mutató (2012 = 100)

                              100

                              109

                              111

                              135

                              Forrás: Ellenőrzött kitöltött kérdőívek.

               (129)

               A mintába felvett három uniós gyártó zárókészleteinek szintje folyamatosan, 26 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszakban. Zárókészleteiknek a termelés százalékában kifejezett szintje szintén folyamatosan, 35 %-kal nőtt.

               (130)

               A készletekben bekövetkezett növekedés fő oka az volt, hogy annak ellenére, hogy az uniós gazdasági ágazat próbálta elkerülni a termelési volumen csökkentését, az értékesítési volumen még gyorsabb ütemben csökkent, hiszen az uniós gazdasági ágazat a növekvő volumenű, alacsony árú dömpingelt behozatal miatt egyáltalán nem tudott hasznot húzni a piac növekedéséből.

         4.4.3.3.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

               (131)

               A Bizottság a mintába felvett uniós gyártók jövedelmezőségét oly módon állapította meg, hogy a hasonló termék uniós független vevőknek történő értékesítéséből származó adózás előtti nettó veszteséget az értékesítési forgalom százalékos arányában fejezte ki.

               (132)

               A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásaik megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                  12. táblázat

                  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

                           2012

                           2013

                           2014

                           Vizsgálati időszak (2015)

                           Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

                           1,6 %

                           – 12,2 %

                           – 4,4 %

                           – 10,4 %

                              Mutató (2012 = 100)

                              100

                              – 773

                              – 280

                              – 658

                           Pénzforgalom
                           (ezer EUR)

                           52 449

                           – 109 945

                           19 964

                           – 66 035

                              Mutató (2012 = 100)

                              100

                              – 210

                              38

                              – 126

                           Beruházások
                           (ezer EUR)

                           209 128

                           224 431

                           170 108

                           143 420

                              Mutató (2012 = 100)

                              100

                              107

                              81

                              69

                           A beruházások megtérülése

                           7,6 %

                           – 22,4 %

                           – 2,2 %

                           – 13,7 %

                              Mutató (2012 = 100)

                              100

                              – 297

                              – 29

                              – 182

                              Forrás: Ellenőrzött kitöltött kérdőívek.

               (133)

               A figyelembe vett időszakban a jövedelmezőség 758 %-kal visszaesett. A 2012-ben elért 1,6 %-os nyereséget követően a mintába felvett uniós gyártók veszteségesek voltak az azt követő években.

               (134)

               Míg a 2013-ban elszenvedett 12,2 %-os súlyos veszteség mögött az abban az évben tapasztalt kifejezetten alacsony kereslet húzódott meg, a Kínából érkező behozatal növekedésével 2014-ben és a vizsgálati időszakban ár és volumen tekintetében jelentős nyomás nehezedett az uniós gazdasági ágazatra, amely így nem tudott hasznot húzni az uniós felhasználás 11 százalékpontot kitevő dinamikus növekedéséből. Amint az a (93) preambulumbekezdésben szerepel, ezt a növekedést szinte teljes mértékben a Kínából érkező dömpingelt behozatal vette fel.

               (135)

               A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A pénzforgalom 226 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A 2012 és 2013 közötti, az abban az évben tapasztalt kifejezetten alacsony kereslet miatt bekövetkezett 310 %-os csökkenést követően javulás állt be, és a pénzforgalom 2014-ben enyhén pozitív lett. A negatív tendencia ennek ellenére folytatódott a vizsgálati időszakban, amikor is a pénzforgalom újra nagyon negatív szintre esett vissza.

               (136)

               A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. A figyelembe vett időszakban a beruházások megtérülése 282 %-kal csökkent. A 2012 és 2013 közötti, az abban az évben tapasztalt kifejezetten alacsony kereslet miatt bekövetkezett drámai 397 %-os csökkenést követően némi javulás állt be 2014-ben és a vizsgálati időszakban, jóllehet a megtérülés továbbra is negatív maradt.

               (137)

               Ebből kifolyólag az uniós gazdasági ágazat 31 %-kal csökkentette beruházásait a figyelembe vett időszakban. Az uniós gazdasági ágazat azt követően, hogy 2012-ben és 2013-ban 7 %-kal növelte beruházásait, 2014-ben 26 százalékpontos, majd a vizsgálati időszakban további 12 százalékpontos csökkentésükre kényszerült. Ahogy azt a (105) preambulumbekezdésben szereplő 6. táblázat bemutatja, ezeket a beruházásokat nem a termelési kapacitás növelésére fordították.

               (138)

               A tőkebevonási képességre kedvezőtlen hatással voltak a figyelembe vett időszak alatt elszenvedett veszteségek, aminek eredményeként a mintába felvett egyik uniós gyártó végül leállította gyártási tevékenységét.

         4.4.4.   A kárra vonatkozó következtetés

               (139)

               A figyelembe vett időszak két jól elkülönülő időszakból áll: a 2012 és 2013 közötti időszakból, valamint a 2014-től a vizsgálati időszak végéig tartó időszakból.

               (140)

               A kezdetekben, 2012 és 2013 között jelentősen, 6 %-kal visszaesett az uniós felhasználás. Ez a csökkenő felhasználás kedvezőtlenül hatott több kármutatóra, így az értékesítési volumenre és az árakra, a termelésre, a kapacitásra és a kapacitáskihasználásra, a foglalkoztatásra, a termelékenységre, a jövedelmezőségre, a pénzforgalomra és a beruházások megtérülésére.

               (141)

               Ezt követően 2014-ben és a vizsgálati időszakban a felhasználás terén 11 százalékpontos vagyis több mint 1 millió tonnát kitevő dinamikus növekedés mutatkozott. Az uniós gazdasági ágazat azonban nem tudott hasznot húzni ebből a növekedésből, amelyet teljes mértékben a növekvő volumenben érkező kínai dömpingelt behozatal vett fel.

               (142)

               Az uniós gazdasági ágazat valójában e megnövekedett uniós felhasználás mellett sem volt képes növelni az értékesítési és a termelési volument, és a kapacitáskihasználás ráadásul valamelyest csökkent is a növekvő piacon.

               (143)

               A termelési szintek fenntartására irányuló törekvések eredményeként a készletek 24 százalékponttal növekedtek. Az uniós gazdasági ágazat emellett 9,3 százalékpontot veszített piaci részesedéséből a Kínából érkező behozatallal szemben, amely ezzel egy időben 10,3 százalékpontos piacnyerést ért el. Az értékesítési egységárak 9 százalékponttal visszaestek, a termelési költség pedig 13 százalékponttal csökkent.

               (144)

               Ez némileg javított az olyan pénzügyi mutatókon, mint a jövedelmezőség, pénzforgalom és a beruházások megtérülése, amelyek ennek ellenére túlnyomó részt negatív szinten maradtak végig ebben az időszakban. A foglalkoztatás 9 százalékponttal visszaesett, míg az uniós gazdasági ágazat 11 százalékpontos termelékenységnövekedést tudott elérni. Emellett a jövedelmezőség és a beruházások megtérülésének folyamatos negatív tendenciája miatt az uniós gazdasági ágazatnak 38 százalékponttal csökkentenie kellett a beruházásokat.

               (145)

               Összességében véve az uniós gazdasági ágazat egésze csökkentette termelését, és a munkaerő és a termelési kapacitás csökkentése révén tényleges lépéseket tett a hatékonyság javítására, valamint képes volt jelentősen csökkenteni gyártási költségeit.

               (146)

               Az összteljesítményének javítása céljából a figyelembe vett időszak alatt tett ezen intézkedések ellenére az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzete jelentősen meggyengült, mivel 2013-tól kezdődően veszteségeket halmozott fel.

               (147)

               A fentiek alapján a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.

         5.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

               (148)

               Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak.

               (149)

               A Bizottság gondoskodott arról, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen okozott károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. E tényezők a következők: az uniós piacon jelentkező keresleti problémák által előidézett kiélezett verseny, az uniós gazdasági ágazat alacsony kapacitáskihasználása, egyéb harmadik országokból érkező behozatal, az uniós gyártók exportértékesítési teljesítménye, valamint a vertikálisan integrált gyártók és az újrahengerlő üzemek közötti verseny.

         5.1.   A dömpingelt behozatal hatása

               (150)

               A kínai exportáló gyártók értékesítési árai 25 %-kal, a 2012. évi 647 EUR/tonnáról a vizsgálati időszak alatti 460 EUR/tonnára csökkentek. A kínai gyártók azáltal, hogy a figyelembe vett időszak alatt folyamatosan csökkentették értékesítési egységáraikat, 2012-től (4,6 %) a vizsgálati időszakig (14,4 %) jelentős mértékben növelni tudták piaci részesedésüket.

               (151)

               2012 és 2013 között még a keresletcsökkenés kedvezőtlen hatása volt érezhető az uniós gazdasági ágazat teljesítményén, ezt követően azonban a Kínából érkező, a jelentősen az uniós árak alá kínáló behozatal szinte folyamatos növekedése gyakorolt egyértelműen negatív hatást az uniós gazdasági ágazat teljesítményére.

               (152)

               Miközben az uniós gazdasági ágazat a foglalkoztatás csökkentésével, valamint a nyersanyagárak mérséklődéséből származó előnyök kiaknázásával visszaszorította költségeit, addig a dömpingelt behozatal folyamatosan bővült, és arra kényszerítette az uniós gazdasági ágazatot, hogy a további piacvesztést elkerülendő még nagyobb mértékben – a jövedelmezőség kárára – csökkentse uniós értékesítési árait.

               (153)

               Ezenkívül míg az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége 2014-ben a veszteségek csökkenésével valamelyest javult, addig a vizsgálati időszakban a behozatal volumene tovább emelkedett, árai pedig még nagyobb mértékben csökkentek, ami még alacsonyabb szintre szorította az uniós gazdasági ágazat árait, illetve tovább rontotta az ágazat jövedelmezőségét.

               (154)

               Ehhez hozzájárul még az is, hogy a gazdaság fokozatos lassulása, valamint a kínai acélipar igen jelentős kapacitásfeleslege arra késztette a kínai acélipari gyártókat, hogy többlettermelésüket az exportpiacokra (6), és így a vonzó kiviteli célpiacnak számító Unióba irányítsák át.

               (155)

               A többi, hagyományosan fontos exportpiac közül igen sok vezetett be intézkedéseket, illetve mérlegeli, hogy intézkedéseket vezessen be a kínai acéltermékekkel, többek között a durvalemezekkel szemben (7), mivel a tisztességtelen importtevékenység mesterségesen leszorítja az árakat, ami torz piaci versenyt eredményez.

               (156)

               A piacvédelmi intézkedések egyre nagyobb nemzetközi térnyerésével az uniós piac a Kínából érkező dömpingelt behozatal egyik legvonzóbb célpiacává vált, aminek az uniós gazdasági ágazat látta kárát.

               (157)

               Ezt a következtetést az Eurostat legfrissebb importstatisztikái is megerősítik, amelyek szerint a vizsgálati időszak vége óta a Kínából érkező behozatal még erősebb növekedést mutat. A 2016. március és május közötti behozatal volumene körülbelül 15 %-kal nőtt a vizsgálati időszak alatti behozatali volumenhez képest, míg e behozatalok átlagára tovább csökkent mintegy 30 %-kal.

         5.2.   Az egyéb tényezők hatásai

   5.2.1.   Az uniós piacon jelentkező keresleti problémák által előidézett kiélezett verseny

               (158)

               Egy érdekelt fél azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt nem a Kínából érkező behozatal, hanem az uniós piacon jelentkező keresleti problémák idézték elő. Meglátása szerint míg az uniós kereslet fellendült 2014-ben és a vizsgálati időszakban, 2012-ben 32 %-kal maradt el a 2007-es csúcsponttól, és 2014-ben 17 %-kal volt alacsonyabb, mint az állítólagosan „normális” 2004-es évi érték.

               (159)

               A piacon igényelt korlátozott mennyiség miatt a kereslet ilyetén gyengesége állítólag kiélezett versenyhez vezetett, amely jelentős nyomást gyakorolt az uniós értékesítési árakra.

               (160)

               Az állítólagos keresleti problémák által előidézett eme kiélezett verseny azonban nem volt kedvezőtlen hatással a kínai exportőrök azon képességére, hogy folyamatosan növekvő mennyiségben értékesítsék a dömpingelt durvalemezeket az uniós piacon, 4,6 %-ról 14,4 %-ra növeljék piaci részesedésüket, majdnem pontosan ilyen mértékű piacvesztést okozva az uniós gazdasági ágazatnak, és mindeközben jelentős árnyomást gyakoroljanak az uniós gazdasági ágazatra, amelynek így negatív jövedelmezőséggel kellett számolnia.

               (161)

               Jóllehet a keresleti problémák a kezdetben jelentős negatív hatást gyakoroltak az uniós gazdasági ágazat teljesítményére 2013-ban, különösen 2014-ben és a vizsgálati időszakban a Kínából érkező dömpingelt behozatal volt az elsődleges oka az uniós piacon kialakult kiélezett versenynek.

               (162)

               2014-ben és a vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat valójában hasznot húzhatott volna a piac fellendüléséből. Erre azonban nem nyílt lehetősége a növekvő mennyiségben érkező kínai behozatal miatt, amely a szóban forgó két évben lényegesen, több mint háromszorosára nőtt, és az uniós gazdasági ágazat kárára jelentős piaci részesedésre tett szert.

               (163)

               A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár kiváltó oka nem az uniós piac keresleti problémája, és az nem befolyásolja a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.

         5.2.2.   Az uniós gyártók alacsony kapacitáskihasználása

               (164)

               Egy érdekelt fél azzal érvelt, hogy az uniós gyártók jelentős kapacitásfeleslege miatti alacsony kapacitáskihasználás is felelőssé tehető az uniós gazdasági ágazatot ért kárért. Érveik szerint már 2012-ben – amikor a Kínából érkező behozatal szintje még viszonylag alacsony volt – nagyon gyenge volt a kapacitáskihasználás, az uniós gazdasági ágazat pedig nem csökkentette ennek megfelelően kapacitását.

               (165)

               Az uniós kereslet azonban ezt követően nagyon megugrott, különösen 2014-ben és a vizsgálati időszakban, amikor is 6 %-kal meghaladta a 2012-es keresletet. A jelentősen növekvő mennyiségben érkező kínai dömpingelt behozatal nélkül ez a keresletnövekedés az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználásának növekedésével járt volna, annál is inkább, mert az a növekvő piacon 2 %-kal csökkentette termelési kapacitását.

               (166)

               A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az alacsony kapacitáskihasználást, főként 2014-ben és a vizsgálati időszakban, elsősorban a jelentősen növekvő mennyiségben érkező kínai dömpingelt behozatal idézte elő.

         5.2.3.   Egyéb harmadik országokból érkező behozatal

               (167)

               A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatbázisa alapján határozta meg. Kína mellett a behozatal fő forrása még Ukrajna és Oroszország volt. A behozatal piaci részesedésének megállapításához a Bizottság a behozatal volumenét összehasonlította a (87) preambulumbekezdésben szereplő 3. táblázatban megadott uniós felhasználással.

               (168)

               Az egyéb harmadik országokból az Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                  13. táblázat

                  Harmadik országokból érkező behozatal (tonna) és piaci részesedés

                           2012

                           2013

                           2014

                           Vizsgálati időszak (2015)

                           Ukrajna

                           Behozatal volumene (tonna)

                           421 553

                           600 896

                           713 189

                           583 132

                              Mutató (2012 = 100)

                              100

                              143

                              169

                              138

                           Piaci részesedés

                           4,7 %

                           7,1 %

                           8,1 %

                           6,2 %

                              Mutató (2012 = 100)

                              100

                              152

                              172

                              131

                           Átlagár

                           574

                           477

                           470

                           451

                              Mutató (2012 = 100)

                              100

                              83

                              82

                              79

                           Oroszország

                           Behozatal volumene (tonna)

                           148 594

                           158 883

                           196 207

                           222 999

                              Mutató (2012 = 100)

                              100

                              107

                              132

                              150

                           Piaci részesedés

                           1,7 %

                           1,9 %

                           2,2 %

                           2,4 %

                              Mutató (2012 = 100)

                              100

                              114

                              135

                              143

                           Átlagár

                           513

                           461

                           446

                           412

                              Mutató (2012 = 100)

                              100

                              90

                              87

                              80

                           Kína kivételével minden harmadik ország összesen

                           Behozatal volumene (tonna)

                           1 063 146

                           1 108 062

                           1 253 278

                           1 153 345

                              Mutató (2012 = 100)

                              100

                              104

                              118

                              108

                           Piaci részesedés

                           11,8 %

                           13,2 %

                           14,2 %

                           12,2 %

                              Mutató (2012 = 100)

                              100

                              111

                              120

                              103

                           Átlagár

                           621

                           516

                           505

                           505

                              Mutató (2012 = 100)

                              100

                              83

                              81

                              81

                              Forrás: Eurostat.

               (169)

               Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal piaci részesedése viszonylag állandó volt a figyelembe vett időszakban, ezzel szemben a Kínából érkező behozatal piaci részesedése 214 %-kal növekedett.

               (170)

               Emellett Ukrajna és Oroszország piaci részesedése csak kismértékben nőtt a figyelembe vett időszakban. A piaci részesedés Ukrajna esetében 4,7 %-ról 6,2 %-ra, Oroszország esetében pedig 1,7 %-ról 2,4 %-ra emelkedett, és ez a piacnyerés kizárólag más importáló országok és nem Kína kárára történt.

               (171)

               Figyelemmel arra, hogy az uniós felhasználás 5 %-os növekedést, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése pedig 10 százalékpontos csökkenést mutatott a figyelembe vett időszakban, mindez azt jelenti, hogy a Kínából érkező behozatal kizárólag az uniós gazdasági ágazattól szerzett piaci részesedést.

               (172)

               Végül a Kínából érkező behozatal az Unióba irányuló összbehozatal 54 %-át tette ki a vizsgálati időszakban, ezzel szemben az Ukrajnából érkező behozatal körülbelül 23 %-ot, az Oroszországból érkező behozatal pedig 9 %-ot.

               (173)

               Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal átlagos importára a kínai importáraknál jóval lassabb ütemben csökkent. 19 %-os csökkenést mutatott, míg a kínai importárak 29 %-kal estek vissza.

               (174)

               Annak ellenére, hogy az ukrajnai és oroszországi importárak átlagban véve alig maradnak el a kínai importáraktól, a figyelembe vett időszakban a kínai importáraknál jóval lassabb ütemben csökkentek. Emellett ezeket az árakat nem feltétlen lehet közvetlenül összehasonlítani, mivel az átlagárra más termékösszetétel van hatással.

               (175)

               Ezenkívül különösen Ukrajna és Oroszország, vagy általában véve minden egyéb harmadik ország esetében a behozatal volumene nem nőtt olyan lényeges mértékben, mint Kína esetében. Míg a Kínából érkező behozatal volumene majdnem 1 millió tonnával nőtt a figyelembe vett időszakban, addig a behozatali volumen Ukrajna esetében körülbelül 160 000 tonnával, Oroszország esetében mintegy 75 000 tonnával, minden egyéb harmadik ország (Oroszországot és Ukrajnát is beleértve) esetében pedig körülbelül 90 000 tonnával emelkedett.

               (176)

               A fentiek alapján, valamint tekintettel arra, hogy az Ukrajnából és Oroszországból érkező behozatal volumene jóval alacsonyabb, mint a kínai behozatalé, nincs jele annak, hogy az e két országból érkező behozatal kárt okozott volna az uniós gazdasági ágazatnak.

               (177)

               A behozatal árai minden egyéb harmadik ország (Oroszországot és Ukrajnát is beleértve) esetében – átlagosan – magasabbak a kínai behozatal során felszámított áraknál, és ezek a behozatalok jelentéktelen, mindössze 1 százalékpontot kitevő piaci részesedésszerzést értek el.

               (178)

               A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy nem a harmadik országokból érkező durvalemez-behozatal az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár kiváltó oka, és az nem befolyásolja a Kínából érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.

         5.2.4.   Az uniós gazdasági ágazat exportértékesítési teljesítménye

               (179)

               Az uniós gazdasági ágazat által bonyolított export volumene és átlagos exportárai a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

                  14. táblázat

                  Exportteljesítmény

                           2012

                           2013

                           2014

                           Vizsgálati időszak (2015)

                           Független vevők részére történt exportértékesítés volumene (Uniós gazdasági ágazat)

                           1 881 932

                           1 361 279

                           1 825 628

                           1 548 156

                              Mutató (2012 = 100)

                              100

                              72

                              97

                              82

                           Átlagos exportár (EUR/t)

                              (Mintába felvett gyártók)

                           1 002

                           831

                           814

                           764

                              Mutató (2012 = 100)

                              100

                              83

                              81

                              76

                              Forrás: Ellenőrzött Eurofer-beadvány és kitöltött kérdőívek.

               (180)

               Az Unión kívüli független vevőkkel bonyolított export volumene 18 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Azt követően, hogy 2012 és 2013 között 28 %-kal visszaestek, ezek az exportügyletek 2014-ben 25 százalékponttal növekedtek, majd a vizsgálati időszakban újra visszaestek 15 százalékponttal.

               (181)

               Ami az árakat illeti, a figyelembe vett időszakban jelentős, 24 %-os – az uniós piacon mérttel (– 25 %) összhangban álló – csökkenés volt tapasztalható.

               (182)

               Összességében véve az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye nagy mértékben az uniós piaci teljesítményét tükrözi. Az uniós piac ugyanakkor lényegesen nagyobb jelentőséggel bír az uniós gazdasági ágazat számára, mint az exportpiacok. A figyelembe vett időszak alatti uniós piaci értékesítések az exportértékesítések mintegy négyszeresét tették ki.

               (183)

               A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy tekintettel ezen exportértékesítések korlátozott jelentőségére, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye nem befolyásolja a Kínából érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.

         5.2.5.   A vertikálisan integrált uniós gyártók és az uniós újrahengerlő üzemek közötti verseny

               (184)

               Az egyik érdekelt fél azzal érvelt, hogy a vertikálisan integrált uniós gyártók haszonkulcsát erodálják az uniós újrahengerlő üzemek által felszámított alacsonyabb árak, amelyek állítólag 6–9 %-kal elmaradnak a vertikálisan integrált gyártók által felszámított áraktól.

               (185)

               Újrahengerlő üzem alatt olyan vállalatot kell érteni, amely nem gyártja a saját maga által felhasznált alapanyagot, azaz az acél lemeztuskót. A mintába felvett összes uniós gyártó maga állítja elő az acél lemeztuskót, ezért vertikálisan integrált gyártóknak minősülnek.

               (186)

               A Bizottság ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy – miként az a (99) preambulumbekezdésben szerepel – a Kínából érkező dömpingelt behozatal árai átlagosan 29 %-kal kínáltak alá az uniós gazdasági ágazat árainak a vizsgálati időszak alatt. Ezek alapján a Kínából érkező dömpingelt behozatal árai még mindig 20 %-kal alacsonyabbak, mint az uniós újrahengerlő üzemek árai.

               (187)

               Ugyanez a fél azt is megjegyezte, hogy az uniós újrahengerlő üzemek által gyártott mennyiség csökkenőben van, mivel sokuk az acél lemeztuskó Ukrajnából való beszállítására van utalva. Ellátási hiány miatt az Ukrajnából beszállított mennyiség azonban csökkent a figyelembe vett időszak alatt, és a kínálat ilyetén csökkenését nem ellensúlyozta más uniós gyártók termelése annak ellenére sem, hogy alacsony volt kapacitáskihasználásuk.

               (188)

               Ezzel összefüggésben a fél semmilyen bizonyítékot nem szolgáltatott arra nézve, hogy e további mennyiségek beszállításában az uniós gyártók nem voltak érdekeltek vagy arra nem voltak hajlandóak. Ezért egyértelmű, hogy különösen ezek az árérzékeny vevők az uniós gazdasági ágazat által gyártott termékek felől a Kínából még alacsonyabb áron érkező dömpingelt behozatal felé fordultak.

               (189)

               A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a vertikálisan integrált uniós gyártók csökkenő jövedelmezőségét csak nagyon korlátozott mértékben okozhatta az uniós újrahengerlő üzemek által gyártott, mérsékelt árú durvalemezek csökkenő mennyisége. A Bizottság emellett azt is megállapítja, hogy e gyártók jövedelmezőségének visszaesését túlnyomórészt a Kínából érkező, jelentősen alacsonyabb árú – és jelentősen növekvő mennyiségű – dömpingelt behozatal idézte elő.

         5.3.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

               (190)

               Ideiglenesen megállapítást nyert, hogy okozati összefüggés áll fenn az uniós gyártók által elszenvedett kár és a Kínából érkező dömpingelt behozatal között.

               (191)

               A Bizottság megkülönböztette és szétválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól.

               (192)

               Ideiglenesen megállapítást nyert, hogy az azonosított egyéb tényezők – így a keresleti problémák által előidézett kiélezett verseny, az alacsony kapacitáskihasználás, a harmadik országokból érkező behozatal, az uniós gyártók exportértékesítési teljesítménye, valamint a vertikálisan integrált gyártók és az újrahengerlő üzemek közötti verseny – még az esetleges együttes hatásukat tekintetbe véve sem befolyásolják az okozati összefüggést.

               (193)

               A felhasználás 2013-as ideiglenes visszaesése valamelyest hozzájárulhatott a károkozáshoz abban az évben, de a dömpingelt behozatal volumenének a folyamatosan csökkenő árak melletti növekedése nélkül az uniós gazdasági ágazat minden bizonnyal hasznot tudott volna húzni a piac rákövetkező években bekövetkezett növekedéséből. Nevezetesen: az értékesítési volumen helyreállt volna, az értékesítési árak nem süllyedtek volna ilyen alacsony szintre, és kedvezőbb jövedelmezőséget lehetett volna elérni.

               (194)

               A fentiek alapján a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt a Kínából érkező dömpingelt behozatal okozta, és az egyéb tényezők – akár külön-külön, akár együttesen vizsgálva – nem befolyásolták ezt az okozati összefüggést.

         6.   AZ UNIÓS ÉRDEK

               (195)

               Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy annak ellenére, hogy megállapításra került a kárt okozó dömping, jelen esetben az intézkedések elfogadása biztosan nem sértené-e az uniós érdeket. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

         6.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

               (196)

               Az uniós gazdasági ágazat 14 tagállamot ölel fel (Ausztria, Belgium, Cseh Köztársaság, Dánia, Egyesült Királyság, Finnország, Franciaország, Lengyelország, Németország, Olaszország, Románia, Spanyolország, Svédország és Szlovénia), és a figyelembe vett időszak alatt közvetlenül mintegy 20 000 alkalmazottat foglalkoztatott a durvalemezekkel összefüggésben.

               (197)

               A vizsgálat során 26 uniós gyártó működött együtt. Az ismert gyártók egyike sem ellenezte a vizsgálat megindítását. Miként a kármutatók fenti elemzéséből kiderült, a teljes uniós gazdasági ágazat esetében romlott a helyzet és negatív hatással járt a dömpingelt behozatal.

               (198)

               A Bizottság várakozásai szerint az ideiglenes dömpingellenes vámok kivetése visszaállítja a tisztességes kereskedelmi feltételeket az uniós piacon, és ezzel véget vet az áreróziónak, valamint lehetővé teszi az uniós gazdasági ágazat számára, hogy felépüljön a dömping hatásaiból. Ez az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének olyan mértékű javulását eredményezné, hogy az megközelítené az ebben a tőkeigényes iparban szükséges szintet.

               (199)

               Az uniós ágazatot a Kínából érkező dömpingelt behozatal következtében jelentős kár érte. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a legtöbb kármutató a figyelembe vett időszak alatt negatív tendenciát mutatott. Különösen a mintába felvett uniós gyártók pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók, így a jövedelmezőség és a beruházások megtérülése esetében volt tapasztalható komoly negatív hatás.

               (200)

               Ennélfogva fontos, hogy az árak újfent egy olyan nem dömpingelt vagy legalább kárt nem okozó szintet érjenek el, amely lehetővé teszi, hogy a gyártók mindegyike tisztességes kereskedelmi körülmények között tudjon működni az uniós piacon. Nagyon valószínűnek tűnik, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete intézkedések hiányában tovább romlana.

               (201)

               Ennek megfelelően a Bizottság arra az ideiglenes következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes vámok kivetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná. A dömpingellenes intézkedések bevezetése lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy felépüljön az azonosított, kárt okozó dömping hatásaiból.

         6.2.   A független importőrök érdeke

               (202)

               Miként az a (22) preambulumbekezdésben szerepel, a vizsgálat során hat importőr működött együtt, és közülük három került be a mintába. A mintába felvett importőrök egyike támogatja az intézkedések bevezetését, míg a másik kettő ellenzi azt. A mintába fel nem vett három másik importőr nem nyilatkozott az ügyben.

               (203)

               A vizsgálat kimutatta, hogy az intézkedések bevezetése nyomán jelentkező esetleges áremelkedés közvetlenül nem érintené ezeket a független importőröket. Üzleti tevékenységük legfeljebb 20 %-a van összefüggésben a durvalemezekkel.

               (204)

               Emellett a legtöbb importőr több forrásból szerzi be az árut, többek között az uniós gazdasági ágazattól is. Nincs arra utaló jel, hogy intézkedések bevezetése esetén az importőrök ne tudnák folytatni vevőik kiszolgálását.

               (205)

               A fentieket figyelembe véve a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetése nem gyakorol jelentős kedvezőtlen hatást az uniós importőrök érdekeire.

         6.3.   A felhasználók érdeke

               (206)

               A durvalemezek főbb véghasználói területei közé az építőipari, bányászati és fakitermelési berendezések; nyomástartó edények; olaj- és gázvezetékek; valamint a hajógyártás, hidak és épületek tartoznak.

               (207)

               Hét felhasználó és három kereskedő/acélipari szolgáltató központ nyújtotta be kitöltve a felhasználóknak szóló kérdőívet. Négy kitöltött kérdőív azonban nagymértékben hiányos volt, és csak ketten ellenezték az intézkedések bevezetését. A Bizottság azonban a következő okok miatt nem tekintheti reprezentatívnak ezeket a beadványokat:

                           —

                           az uniós felhasználás mindössze 0,3 %-át teszik ki,

                           —

                           az intézkedések bevezetését ellenző két felhasználó egyáltalán nem végez behozatalt Kínából, így az intézkedések legfeljebb közvetve érintenék őket.

               (208)

               A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy a vámok elvileg elő fogják segíteni az uniós piac folyamatos biztonságos ellátását. Vámok nélkül előfordulhat, hogy néhány uniós gyártó kénytelen lesz beszüntetni vagy visszafogni gyártási tevékenységét, és ezáltal sok uniós felhasználó korlátozottabb beszállítói forrásokra kényszerülne.

               (209)

               Ugyanis a mintába felvett egyik gyártó – amint az a (104) preambulumbekezdésben szerepel – a vizsgálati időszak végén fel is függesztette a durvalemezgyártást.

               (210)

               Ezenkívül az intézkedések szintje egyenlő versenyfeltételeket fog teremteni az összes gyártó számára az Unióban és a harmadik országokban, ami talán lehetővé teszi a szóban forgó uniós gyártó számára, hogy újraindítsa durvalemezgyártását.

               (211)

               A fentieket figyelembe véve a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználók tekintetében az intézkedések bevezetése egyáltalán nem járna aránytalanul hátrányos hatással.

         6.4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

               (212)

               A fentieket figyelembe véve a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetése elősegítené az uniós gazdasági ágazat fellendülését, és több olyan beruházást tenne lehetővé, amelyek célja a durvalemezek uniós gyártóinak a jövőre való felkészítése és versenyképességük fokozása.

               (213)

               Az uniós gazdasági ágazat a (közel)múltban már átesett komolyabb szerkezetátalakításon. Vámok nélkül előfordulhat, hogy további uniós durvalemezgyártók lesznek kénytelenek beszüntetni vagy visszafogni a durvalemezekkel összefüggő tevékenységeiket, alkalmazottak százaitól megválni, aminek következtében sok uniós felhasználó korlátozott beszállítói forrásokra kényszerülne.

               (214)

               Az intézkedéseknek a Bizottságnál jelentkezett többi néhány félre gyakorolt hatása nem tekinthető lényegesnek. Az iratok alapján semmi nem utal arra, hogy az egyéb (Bizottságnál nem jelentkezett) szereplők tekintetében esetlegesen felmerülő hatás meghaladhatja az intézkedések uniós gazdasági ágazatra gyakorolt pozitív hatását. A tisztességes versenypiac a végfelhasználók és felhasználók számára várhatóan pozitív hozadékkal jár, köztük olyan helyi beszállítói forrással, amely teljes körűen ki tudja elégíteni szükségleteiket és igényeiket. Az ár továbbra is döntő tényező lesz, de immár tisztességes feltételek szerint fogja betölteni e szerepét.

               (215)

               A Bizottság a vizsgálat e szakaszában – mindent összevéve – arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján a Kínából származó durvalemezek behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések bevezetése ellentétes lenne az uniós érdekkel.

         7.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

               (216)

               A Bizottság dömpinggel, kárral, okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetései alapján ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

         7.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges mérték

               (217)

               Az intézkedések szintjének megállapításához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg.

               (218)

               A kár abban az esetben szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná termelési költségeit, és a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése révén olyan adózás előtti nyereségre tudna szert tenni, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül ésszerűen elérhet.

               (219)

               A szokásos versenyfeltételek mellett ésszerűen elérhető nyereség meghatározásához a Bizottság felkérte a mintába felvett uniós gyártókat, hogy nyújtsanak be jövedelmezőségi adatokat a hasonló termék 2006 és a vizsgálati időszak közötti, uniós piaci értékesítésével kapcsolatban. A gyártók benyújtották az információt, amelyet a Bizottság megfelelően ellenőrzött.

               (220)

               Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége negatív volt 2013 és a vizsgálati időszak között. Míg 2012-ben sikerült csekély mértékű, 1,6 %-ot kitevő nyereséget elérni, már ekkor is határozottan érezhető volt a Kínából érkező dömpingelt behozatal hatása, és ez a haszonkulcs jóval elmaradt a korábbi években elérttől.

               (221)

               Az azt megelőző 2011-es év során azonban 7,9 % volt a haszonkulcs, amely meghaladta a 2009-ben és 2010-ben, vagyis az azokban az években elért haszonkulcsokat, amikor a pénzügyi válság a legsúlyosabb volt, viszont alacsonyabb volt a pénzügyi válságot megelőző 2006 és 2008 közötti időszak haszonkulcsainál. Ezenkívül ez minősül a rendelkezésre álló legfrissebb olyan ésszerű adatnak, ahol az Unióba irányuló kínai behozatal mennyiségei még nem voltak jelentősek. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy ezt a haszonkulcsot lehetne a szokásos versenyfeltételek mellett ésszerűen elérni.

               (222)

               A Bizottság ezt követően meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket, amelyhez a Kínában működő, mintába felvett együttműködő exportáló gyártóknak az áralákínálás kiszámításához megállapított, a behozatali költségek és a vámok tekintetében megfelelően kiigazított, súlyozott átlagos importára, valamint a mintába felvett uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszak alatt értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagára közötti összehasonlítást vette alapul. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki.

               (223)

               A kár megszüntetéséhez szükséges mértéket „a más együttműködő vállalatok” és a „minden más vállalat” esetében ugyanúgy határozták meg, mint az e vállaltokra vonatkozó dömpingkülönbözetet (lásd a (76)–(80) preambulumbekezdést).

         7.2.   Ideiglenes intézkedések

               (224)

               A Kínából származó érintett termék behozatalára ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A Bizottság elvégezte a kárkülönbözetek és a dömpingkülönbözetek összehasonlítását. A vámok összegét a dömping- és a kárkülönbözetek közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni.

               (225)

               A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

                           Vállalat

                           Dömpingkülönbözet

                           Kárkülönbözet

                           Ideiglenes vám

                           Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

                           120,1 %

                           73,1 %

                           73,1 %

                           Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

                           126,0 %

                           65,1 %

                           65,1 %

                           Wuyang Iron and Steel Co., Ltd és Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

                           127,6 %

                           73,7 %

                           73,7 %

                           Más együttműködő vállalatok

                           125,5 %

                           70,6 %

                           70,6 %

                           Minden más vállalat

                           127,6 %

                           73,7 %

                           73,7 %

               (226)

               Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat ténymegállapításai alapján állapították meg. Így ezek az értékek az e vizsgálat során az említett vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözték.

               (227)

               E vámtételek kizárólag a Kínából származó és a megnevezett jogi személyek által gyártott, érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló szervezetek – által gyártott érintett termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó. Esetükben az egyedi dömpingellenes vámtételek egyike sem alkalmazandó.

               (228)

               Amennyiben egy vállalat módosítja a jogalany nevét, illetve új gyártási vagy értékesítési szervezetet hoz létre, kérelmezheti a szóban forgó egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (8). A kérelemnek tartalmaznia kell az összes olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, a névváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítés kerül közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               (229)

               A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítésének érdekében a „minden más vállalatra” vonatkozó dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban együtt nem működő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba.

         8.   NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL

               (230)

               Az (5) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság az (EU) 2016/1357 bizottsági végrehajtási rendelettel a Kínából származó érintett termék behozatalára nyilvántartásba vételi kötelezettséget vezetett be.

               (231)

               Ezt a dömpingellenes intézkedéseknek az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése szerinti esetleges visszamenőleges hatályú alkalmazása indokolta. A behozatal nyilvántartásba vételét meg kell szüntetni. Az eljárás jelenlegi szakaszában nem lehet döntést hozni a dömpingellenes intézkedések esetleges visszamenőleges hatályú alkalmazásáról.

         9.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

               (232)

               A felelősségteljes ügyvitel érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket, és/vagy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

               (233)

               Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatban tett ténymegállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a vizsgálat végleges szakaszában módosítják,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   A Bizottság ideiglenes dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 és ex 7225 99 00 (TARIC-kódok: 7208512010, 7208519110, 7208519810, 7208529110, 7208902010, 7208908020, 7225406010, 7225990030) KN-kódok alá tartozó sík, ötvözetlen vagy ötvözött acélból (kivéve rozsdamentes acélból, szilícium-elektromos acélból, szerszámacélból és gyorsacélból) készült, melegen hengerelt, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélküli, nem tekercsben lévő, 10 mm-t meghaladó vastagságú és legalább 600 mm szélességű, vagy legalább 4,75 mm, de legfeljebb 10 mm vastagságú és legalább 2 050 mm szélességű termékek behozatalára.
   (2)   Az (1) bekezdésben leírt és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés nélkül, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:

               Vállalat

               Ideiglenes vámtétel

               TARIC-kiegészítő kód

               Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

               73,1 %

               C143

               Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

               65,1 %

               C144

               Wuyang Iron and Steel Co., Ltd és Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

               73,7 %

               C145

               A mellékletben felsorolt más együttműködő vállalatok

               70,6 %

               Minden más vállalat

               73,7 %

               C999

         (3)   Az (1) bekezdésben említett termék Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
   (4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó megfelelő hatályos rendelkezések alkalmazandók.
   2. cikk
   (1)   Az érdekelt felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított 25 naptári napon belül:

               a)

               kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták;

               b)

               írásban benyújthatják észrevételeiket a Bizottságnak; valamint

               c)

               kérhetik a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

         (2)   Az (EU) 2016/1036 rendelet 21. cikkének (4) bekezdésében említett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított 25 naptári napon belül észrevételeket tehetnek az ideiglenes intézkedések alkalmazására vonatkozóan.
   3. cikk
   (1)   A vámhatóságok kötelesek megszüntetni a behozatalnak az (EU) 2016/1357 bizottsági végrehajtási rendelet 1. cikkével összhangban elrendelt nyilvántartásba vételét.
   (2)   Az azon termékek tekintetében gyűjtött adatokat, amelyek legfeljebb 90 nappal e rendelet hatálybalépését megelőzően léptettek be, a lehetséges végleges intézkedések hatálybalépéséig vagy ezen eljárás végéig meg kell őrizni.
   4. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
   Az 1. cikket hat hónapig kell alkalmazni.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. október 6-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

      (2)  2016. július 20-án az 1225/2009/EU tanácsi rendelet helyébe az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 176., 2016.6.30., 21. o.) lépett. Az utóbbi rendelet a továbbiakban: alaprendelet.

      (3)  HL C 58., 2016.2.13., 20. o.

      (4)  HL L 215., 2016.8.10., 23. o.

      (5)  2016. április 11-én a Tata Steel a Greybull Capital számára értékesítette a többek között durvalemezekkel kapcsolatos Long Products Europe üzletágát. Ennek eredményeként létrejött a British Steel.

      (6)  Lásd például az „Acélipar: a fenntartható foglalkoztatás és növekedés megőrzése Európában” című bizottsági közleményt (COM(2016) 155 final, 2016.3.16.).

      (7)  A Kínából származó durvalemezekkel szemben piacvédelmi intézkedéseket vezettek már be a következő harmadik országok: Ausztrália, Brazília, Kanada, Indonézia, Malajzia, Mexikó, Thaiföld és az USA.

      (8)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

      MELLÉKLET

         A mintába fel nem vett kínai együttműködő exportáló gyártók

                  Név

                  Város

                  TARIC-kiegészítő kód

                  Angang Steel Company Limited

                  Anshan, Liaoning

                  C150

                  Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.

                  Baotou, Inner Mongolia

                  C151

                  Zhangjiagang Shajing Heavy Plate Co., Ltd.

                  Zhangjiagang, Jiangsu

                  C146

                  Jiangsu Tiangong Tools Company Limited

                  Danyang, Jiangsu

                  C155

                  Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd.

                  Jiangyin, Jiangsu

                  C147

                  Laiwu Steel Yinshan Section Co., Ltd.

                  Laiwu, Shandong

                  C154

                  Nanyang Hanye Special Steel Co., Ltd.

                  Xixia, Henan

                  C152

                  Qinhuangdao Shouqin Metal Materials Co., Ltd.

                  Qinhuangdao, Hebei

                  C153

                  Shandong Iron & Steel Co., Ltd., Jinan Company

                  Jinan, Shandong

                  C149

                  Wuhan Iron and Steel Co., Ltd.

                  Wuhan, Hubei

                  C156

                  Xinyu Iron & Steel Co., Ltd.

                  Xinyu, Jiangxi

                  C148