title: A Bizottság 996/2012/EU végrehajtási rendelete ( 2012. október 26. ) a Japánból származó vagy onnan szállított takarmánynak és élelmiszernek a fukusimai atomerőműben bekövetkezett balesetet követő behozatalára vonatkozó különleges feltételek megállapításáról és a 284/2012/EU végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               27.10.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 299/31

         A BIZOTTSÁG 996/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2012. október 26.)
   a Japánból származó vagy onnan szállított takarmánynak és élelmiszernek a fukusimai atomerőműben bekövetkezett balesetet követő behozatalára vonatkozó különleges feltételek megállapításáról és a 284/2012/EU végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 53. cikke (1) bekezdése b) pontjának ii. alpontjára,
   mivel:

               (1)

               A 178/2002/EK rendelet 53. cikke lehetővé teszi a valamely harmadik országból behozott élelmiszerre és takarmányra vonatkozó, megfelelő uniós szükségintézkedések elfogadását a közegészségnek, az állatok egészségének vagy a környezetnek a védelme érdekében, amennyiben az egyes tagállamok által hozott intézkedésekkel nem lehet eredményesen csökkenteni a kockázatot.

               (2)

               A fukusimai atomerőműben 2011. március 11-én bekövetkezett balesetet követően a Bizottság tájékoztatást kapott arról, hogy a radionuklidok mennyisége egyes Japánból származó élelmiszertermékekben meghaladja a Japánban az élelmiszerekre vonatkozóan megállapított beavatkozási szintet. Ez a szennyeződés veszélyt jelenthet a közegészségre és az állatok egészségére az Unióban, ezért a Bizottság elfogadta a Japánból származó vagy onnan szállított takarmánynak és élelmiszernek a fukusimai atomerőműben bekövetkezett balesetet követő behozatalára vonatkozó különleges feltételek megállapításáról szóló, 2011. március 25-i 297/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (2). Az említett rendelet helyébe később a 961/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) lépett, majd ezt később a 284/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) váltotta fel.

               (3)

               A helyzet alakulását figyelembe véve a 284/2012/EU végrehajtási rendeletet két alkalommal módosították. Mivel most újabb módosításokra van szükség, a 284/2012/EU végrehajtási rendeletet célszerű új rendelettel felváltani.

               (4)

               A jelenlegi intézkedéseket felül kellett vizsgálni annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni a japán hatóságok által a baleset utáni második termesztési idényre vonatkozóan a takarmányban és élelmiszerben tapasztalható radioaktivitással kapcsolatban szolgáltatott több mint 26 000 adatot.

               (5)

               A személyes szállítmányokat célszerű kizárni a rendelet rendelkezéseinek alkalmazási köréből. Jelezni kell, hogy az állati eredetű élelmiszerre és takarmányra az állati eredetű termékek személyes szállítmányainak a Közösségbe történő behozataláról és a 136/2004/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. március 5-i 206/2009/EK bizottsági rendelet (5) rendelkezései vonatkoznak. Más típusú élelmiszerre és takarmányra vonatkozóan elő kell írni, hogy csakis a nem kereskedelmi célú, magánszemélynek személyes fogyasztásra, illetve használatra szánt szállítmány minősül személyes szállítmánynak.

               (6)

               A japán hatóságok részletes információkkal szolgáltak a Bizottságnak arról, hogy a rendelet hatálya alól már eddig is kivont szeszes italokon (szaké, whisky és shochu) kívül még léteznek olyan szeszes italok, amelyek nem tartalmaznak mérhető mennyiségű radioaktivitást. A polírozási és az erjesztési eljárás jelentős mértékben csökkenti a szeszesitalok radioaktivitását. Ezért bizonyos szeszes italokat célszerű kivonni a rendelet hatálya alól, hogy csökkenjenek a japán hatóságokra, valamint az importáló tagállamok illetékes hatóságaira háruló adminisztratív terhek.

               (7)

               A japán hatóságok által benyújtott adatok azt bizonyítják, hogy a Jamanasi és Sizuoka prefektúrából származó takarmány és élelmiszer esetében többé már nincs szükség annak előírására, hogy az Unióba való exportálás előtt mintavétellel és elemzéssel kell ellenőrizni a takarmányban és élelmiszerben tapasztalható radioaktivitás mértékét. A mintavétel és elemzés követelményét a Sizuoka prefektúrából származó tea és a Sizuoka és Jamanasi prefektúrából származó gombák tekintetében kell csupán fenntartani.

               (8)

               Mivel a Fukusima prefektúrából származó takarmányban és élelmiszerben továbbra is előfordul nem megfelelő vagy jelentős mennyiségű radioaktivitás, az Unióba való exportálás előtti mintavétel és elemzés követelményét célszerű az e prefektúrából származó valamennyi takarmány és élelmiszer tekintetében fenntartani. Az általános mentességeket azonban, így a szeszesitalok és a személyes szállítmányok mentességét továbbra is alkalmazni kell az ilyen takarmányra és élelmiszerre.

               (9)

               Gunma, Ibaraki, Tocsigi, Mijagi, Szaitama, Tokió, Ivate, Csiba és Kanagava prefektúra esetében jelenleg minden olyan takarmány- és élelmiszer-szállítmányból, amely az Unióba irányul, exportálás előtt mintát kell venni és azt elemezni kell; ezt a követelményt helyénvaló a gombára, a teára, a halászati termékekre, bizonyos ehető vadon termő növényekre, bizonyos zöldségekre, bizonyos gyümölcsökre, a rizsre és a szójababra, valamint az ezekből előállított, illetve ezekből származó termékekre korlátozni. Ugyanazokat a követelményeket kell alkalmazni az olyan összetett élelmiszerekre, amelyek több mint 50 %-ban tartalmaznak olyan összetevő(ke)t, amely(ek)et az Unióba való exportálás előtt vizsgálatnak kell alávetni.

               (10)

               Az importáláskor elvégzett ellenőrzések azt mutatják, hogy az uniós jog által előírt különleges feltételeket a japán hatóságok megfelelően végrehajtják, és több mint egy éven át nem fordult elő olyan eset, hogy az ellenőrzött termék nem felelt meg a követelményeknek. Célszerű tehát az importáláskor végzendő ellenőrzések, illetve a Bizottságot az eredményről tájékoztató jelentések gyakoriságát csökkenteni.

               (11)

               Célszerű előírni, hogy amikor a baleset utáni harmadik termesztési idény tekintetében a takarmányban és élelmiszerben jelenlévő radioaktivitás vizsgálatát célzó mintavétel és elemzés eredményei rendelkezésre állnak, azaz 2014. március 31-ig a rendelkezéseket újból felül kell vizsgálni. Léteznek olyan termékek, amelyek betakarítása nagyrészt a második termesztési idény második felére esik, ezért a második termesztési idényre vonatkozó adatok egy része még nem áll rendelkezésre, tehát helyénvaló előírni az e termékekre vonatkozó rendelkezések 2013. március 31-ig történő felülvizsgálatát.

               (12)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Hatály
   Ezt a rendeletet a 3954/87/Euratom tanácsi rendelet (6) 1. cikkének (2) bekezdése szerinti, Japánból származó vagy onnan szállított takarmányra és élelmiszerre kell alkalmazni, az alábbiak kivételével:

               a)

               termékek, amelyek 2011. március 28-át megelőzően hagyták el Japánt;

               b)

               termékek, amelyek betakarítása és/vagy feldolgozása 2011. március 11. előtt történt;

               c)

               a 2203-tól 2208-ig tartó KN-kódok alá tartozó szeszes italok;

               d)

               a 206/2009/EK rendelet 2. cikkének hatályába tartozó, állati eredetű személyes takarmány- és élelmiszer-szállítmányok;

               e)

               a nem állati eredetű, nem kereskedelmi célú, magánszemélynek személyes fogyasztásra, illetve használatra szánt személyes takarmány- és élelmiszerszállítmányok. Kétség esetén a bizonyítási kötelezettség a szállítmány címzettjét terheli.

         2. cikk
   Fogalommeghatározások
   E rendelet alkalmazásában „a japán jogszabályokban meghatározott átmeneti intézkedések” a japán hatóságok által a cézium-134 és a cézium-137 együttes mennyiségének legnagyobb értéke tekintetében 2012. február 24-én elfogadott, a III. mellékletben foglalt átmeneti intézkedéseket jelölik.
   A „szállítmány” azonos osztályú vagy megnevezésű, ugyanazon okmány(ok) kíséretében, ugyanazon szállítóeszközzel szállított, Japán ugyanazon prefektúrájából (vagy prefektúráiból) származó, az e rendelet hatályába tartozó takarmány vagy élelmiszer bizonyos mennyisége, az 5. cikkben említett nyilatkozat által megengedett feltételekkel összhangban.
   3. cikk
   Behozatal az Unióba
   Az 1. cikkben említett takarmány és élelmiszer (a továbbiakban: „termékek”) csak abban az esetben hozható be az Európai Unióba, ha megfelel ennek a rendeletnek.
   4. cikk
   A cézium-134 és a cézium-137 mennyiségének legnagyobb értéke
   (1)   Az 1. cikkben említett termékeknek – a III. mellékletben felsoroltakat kivéve – meg kell felelniük a II. mellékletben megfogalmazott, a cézium-134 és cézium-137 együttes mennyiségének legnagyobb értékére vonatkozó követelményeknek.
   (2)   A III. mellékletben felsorolt termékeknek meg kell felelniük az ugyanazon mellékletben megfogalmazott, a radioaktív cézium mennyiségének legnagyobb értékére vonatkozó követelményeknek.
   5. cikk
   Nyilatkozat
   (1)   Az 1. cikkben említett termékek valamennyi szállítmányához a 6. cikkel összhangban kiállított és aláírt érvényes nyilatkozatot kell mellékelni.
   (2)   Az (1) bekezdésben említett nyilatkozat:

               a)

               igazolja, hogy a termékek megfelelnek a hatályos japán jogszabályoknak és

               b)

               tudatja, hogy a termékek a japán jogszabályokban rögzített átmeneti intézkedések hatálya alá esnek-e vagy sem.

         (3)   Az (1) bekezdésben említett nyilatkozat ezenkívül tanúsítja, hogy:

               a)

               a terméket 2011. március 11. előtt takarították be és/vagy dolgozták fel; vagy

               b)

               a termék nem Sizuoka prefektúrából származó tea vagy gomba, valamint nem Jamanasi prefektúrából származó gomba, továbbá nem Fukusima, Gunma, Ibaraki, Tocsigi, Mijagi, Szaitama, Tokió, Csiba, Kanagava vagy Ivate prefektúrából származik, és nem is érkezett ezekből a prefektúrákból; vagy

               c)

               a termék Gunma, Ibaraki, Tocsigi, Mijagi, Szaitama, Tokió, Csiba, Kanagava vagy Ivate prefektúrából származik, de nem szerepel az ezen rendelet IV. mellékletében felsorolt termékek között (tehát exportálása előtt nem kell vizsgálatnak alávetni); vagy

               d)

               a termék Fukusima, Gunma, Ibaraki, Tocsigi, Mijagi, Szaitama, Tokió, Csiba, Kanagava vagy Ivate prefektúrából érkezett, de nem ezen prefektúrák valamelyikéből származik, és a tranzit alatt nem volt kitéve radioaktív sugárzásnak; vagy

               e)

               a termék Sizouka prefektúrából származó tea vagy gomba vagy Jamanasi tartományból származó gomba vagy ezekből készült termék vagy olyan összetett takarmány vagy élelmiszer, amely több mint 50 %-ban tartalmaz ilyen termékeket, azonban mellékelték hozzá a mintavétel és elemzés eredményeit tartalmazó vizsgálati jelentést; vagy

               f)

               a termék szerepel ennek a rendeletnek a IV. mellékletében, és Fukusima, Gunma, Ibaraki, Tocsigi, Mijagi, Szaitama, Tokió, Csiba, Kanagava vagy Ivate prefektúrából származik, vagy olyan összetett takarmány vagy élelmiszer, amely több mint 50 %-ban tartalmaz ilyen termékeket, azonban mellékelték hozzá a mintavétel és elemzés eredményeit tartalmazó vizsgálati jelentést. A IV. mellékletben szereplő termékfelsorolás nem érinti az új élelmiszerekről és az új élelmiszer-összetevőkről szóló, 1997. január 27-i 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) követelményeit; vagy

               g)

               nem tudni, honnan származik a termék vagy a termékben található összetevők több mint 50 %-a, azonban mellékelték a termékhez a mintavétel és elemzés eredményeit tartalmazó vizsgálati jelentést.

         (4)   A (3) bekezdés f) pontja az abban említett prefektúrák parti vizében fogott vagy betakarított termékekre is vonatkozik, a termékek kirakodási helyétől függetlenül.
   6. cikk
   A nyilatkozat kiállítása és aláírása
   (1)   Az 5. cikkben említett nyilatkozatot az I. mellékletben szereplő minta szerint kell kiállítani.
   (2)   Az 5. cikk (3) bekezdésének a), b), c) vagy d) pontjában említett termékeket illetően a nyilatkozatot az illetékes japán hatóság meghatalmazott képviselői, vagy az illetékes japán hatóság által meghatalmazott szervek meghatalmazott képviselői írhatják alá az illetékes japán hatóság engedélyével és felügyelete alatt.
   (3)   Az 5. cikk (3) bekezdésének e), f) és g) pontjában említett termékeket illetően a nyilatkozatot – melyhez mellékelni kell a mintavétel és az elemzés eredményeit tartalmazó vizsgálati jelentést – az illetékes japán hatóság által meghatalmazott képviselők valamelyikének kell aláírnia.
   7. cikk
   Azonosítás
   Az 1. cikkben említett termékek valamennyi szállítmánya kód alapján azonosítható, amelyet fel kell tüntetni az 5. cikk (1) bekezdésében említett nyilatkozaton, a 5. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálati jelentésen, az egészségügyi bizonyítványon, valamint a szállítmányhoz mellékelt kereskedelmi dokumentumok mindegyikén.
   8. cikk
   Állat-egészségügyi határállomások és kijelölt beléptetési hely
   Az 1. cikkben említett termékek szállítmányait, kivéve a 97/78/EK tanácsi irányelv (8) hatályába tartozó termékeket, a 669/2009/EK bizottsági rendelet (9) 3. cikkének b) pontja szerinti kijelölt beléptetési helyen (a továbbiakban: kijelölt beléptetési hely) kell behozni az Unióba.
   9. cikk
   Előzetes értesítés
   A takarmány- vagy élelmiszer-ipari vállalkozások vagy képviselőik az 1. cikkben meghatározott termékekből álló szállítmányok érkezéséről azok tényleges megérkezése előtt legalább két munkanappal értesítést küldenek az állat-egészségügyi határállomás vagy kijelölt beléptetési hely illetékes hatóságának.
   10. cikk
   Hatósági ellenőrzések
   (1)   Az állat-egészségügyi határállomás vagy kijelölt beléptetési hely illetékes hatóságai:

               a)

               ellenőrzik az 1. cikkben említett termékek valamennyi szállítmányának okmányait;

               b)

               fizikai és azonossági ellenőrzéseket, ezen belül a cézium-134 és a cézium-137 jelenlétének kimutatására irányuló laboratóriumi vizsgálatokat végeznek a szállítmány 5 %-ánál.

         (2)   Addig, amíg a laboratóriumi vizsgálat eredményei rendelkezésre nem állnak – de legfeljebb 5 munkanapig – a szállítmányt hatósági ellenőrzés alatt kell tartani.
   (3)   Ha a laboratóriumi vizsgálat eredménye azt bizonyítja, hogy a nyilatkozatban szereplő biztosítékok hamisak, a nyilatkozatot érvénytelennek kell tekinteni, a takarmányok és élelmiszerek szállítmánya pedig nem felel meg az e rendeletben foglalt rendelkezéseknek.
   11. cikk
   Költségek
   A 10. cikkben említett hatósági ellenőrzések, valamint a meg nem felelés esetén tett további intézkedések valamennyi költségét a takarmány- és élelmiszer-ipari vállalkozók viselik.
   12. cikk
   Szabad forgalomba bocsátás
   A szállítmányok csak akkor bocsáthatók szabad forgalomba, ha a takarmány- vagy élelmiszer-ipari vállalkozások vagy képviselőik benyújtják a vámhatóságoknak az 5. cikk (1) bekezdésében említett nyilatkozatot,

               a)

               amelyet az állat-egészségügyi határállomás vagy a kijelölt beléptetési hely illetékes hatósága megfelelő záradékkal látott el; és

               b)

               amely igazolja, hogy a 10. cikkben említett hatósági ellenőrzéseket végrehajtották, és ezek kedvező eredménnyel zárultak.

         13. cikk
   Nem megfelelő termékek
   Nem hozhatók piaci forgalomba azok a termékek, amelyek nem felelnek meg az e rendeletben foglalt rendelkezéseknek. A nem megfelelő termékeket biztonságosan ártalmatlanítani kell, vagy vissza kell küldeni a származási országba.
   14. cikk
   Jelentések
   A tagállamok az élelmiszer- és takarmánybiztonsági riasztási rendszeren (RASFF) keresztül háromhavonta tájékoztatják a Bizottságot a kapott vizsgálati eredményekről. Ezt a jelentést az egyes negyedéveket követő hónapban kell benyújtani.
   15. cikk
   Hatályon kívül helyezés
   A 284/2012/EU végrehajtási rendelet hatályát veszti.
   A hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozásokat az erre a rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni.
   16. cikk
   Átmeneti intézkedés
   A 3. cikktől eltérve, az 1. cikkben említett termékek abban az esetben hozhatók be az Unióba, ha megfelelnek a 284/2012/EU végrehajtási rendeletben foglalt rendelkezéseknek, és amennyiben:

               a)

               a termékek e rendelet hatálybalépését megelőzően hagyták el Japánt; vagy

               b)

               a termékekhez a 284/2012/EU végrehajtási rendeletnek megfelelő, 2012. november 1-jét megelőzően kibocsátott nyilatkozatot mellékeltek, és a termékek 2012. december 1-je előtt hagyták el Japánt.

         17. cikk
   Hatálybalépés és az alkalmazás időtartama
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
   Ezt a rendeletet hatálybalépésének napjától 2014. március 31-ig kell alkalmazni.
   A rendeletet azoknak a termékeknek a tekintetében, amelyek betakarítási ideje nagyrészt augusztus és november között van, továbbá a halak és a halászati termékek tekintetében 2013. március 31-ig felül kell vizsgálni.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2012. október 26-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o. (magyar különkiadás: 15. fejezet, 6. kötet, 463. o.)

      (2)  HL L 80., 2011.3.26., 5. o.

      (3)  HL L 252., 2011.9.28., 10. o.

      (4)  HL L 92., 2012.3.30., 16. o.

      (5)  HL L 77., 2009.3.24., 1. o.

      (6)  HL L 371., 1987.12.30., 11. o. (magyar különkiadás: 15. fejezet, 1. kötet, 333. o.)

      (7)  HL L 43., 14.02.1997, 1. o. (magyar különkiadás: 15. fejezet, 1. kötet, 333. o.)

      (8)  HL L 24., 1998.1.30., 9. o. (magyar különkiadás: 3. fejezet, 22. kötet, 247. o.)

      (9)  HL L 194., 2009.7.25., 11. o.

      I. MELLÉKLET

         Nyilatkozat az alábbi terméknek az Unióba történő behozatalához:

      … (termék és származási ország)

         Tételazonosító kód: … A nyilatkozat száma: …

      A Japánból származó vagy onnan szállított takarmánynak és élelmiszernek a fukusimai atomerőműben bekövetkezett balesetet követő behozatalára vonatkozó különleges feltételek megállapításáról szóló 996/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet rendelkezései szerint
      …
      (a(z) 996/2012/EU végrehajtási rendelet 6. cikke (2) bekezdésében és 6. cikke (3) bekezdésében említett meghatalmazott képviselő)
      KIJELENTI, hogy a(z) …
      … ból/-ből (az 1. cikkben említett termékek)
      álló szállítmány a következőkből tevődik össze: …
      … (szállítmány megnevezése, termék, csomagok száma és típusa, bruttó vagy nettó tömeg)
      feladva: … (feladás helye)
      -án/-én … (feladás dátuma)
      szállítmányozó: … (szállítmányozó megnevezése)
      rendeltetési hely: … (rendeltetési hely és ország)
      származási létesítmény: …
      … (a létesítmény neve és címe)
      megfelel a cézium-134 és cézium-137 együttes mennyiségének legnagyobb értékére vonatkozó hatályos japán jogszabályoknak.
      KIJELENTI, hogy a szállítmány olyan takarmányt vagy élelmiszert tartalmaz, amely

                  

                     nem tartozik a japán jogszabályokban a cézium-134 és cézium-137 együttes mennyiségének legnagyobb értéke tekintetében meghatározott átmeneti intézkedések (lásd a(z) 996/2012/EU végrehajtási rendelet III. mellékletét) hatályába;

                  

                  a japán jogszabályokban a cézium-134 és cézium-137 együttes mennyiségének legnagyobb értéke tekintetében meghatározott átmeneti intézkedések (lásd a(z) 996/2012/EU végrehajtási rendelet III. mellékletét) hatályába tartozik.

            KIJELENTI, hogy a szállítmány

                  

                  olyan takarmányt vagy élelmiszert tartalmaz, amelynek betakarítására és/vagy feldolgozására 2011. március 11. előtt került sor;

                  

                  nem Fukusima, Gunma, Ibaraki, Tocsigi, Mijagi, Szaitama, Tokió, Csiba, Kanagava vagy Ivate prefektúrából származó, és nem is ezekből a prefektúrákból érkező takarmányt vagy élelmiszert, továbbá nem Sizuoka prefektúrából származó teát vagy gombát, és nem Jamanasi prefektúrából származó gombát tartalmaz;

                  

                  olyan takarmányt vagy élelmiszert tartalmaz, amely Fukusima, Gunma, Ibaraki, Tocsigi, Mijagi, Szaitama, Tokió, Csiba, Kanagava vagy Ivate prefektúrából érkezett, de nem ezen prefektúrák valamelyikéből származik, és a tranzit alatt nem volt kitéve radioaktív sugárzásnak;

                  

                  olyan takarmányt vagy élelmiszert tartalmaz, amely nem szerepel a(z) 996/2012/EU végrehajtási rendelet IV. mellékletében felsorolt termékek között, és Gunma, Ibaraki, Tocsigi, Mijagi, Szaitama, Tokió, Csiba, Kanagava vagy Ivate prefektúrából származik, vagy ezen prefektúrák valamelyikéből érkezett;

                  

                  Sizuoka prefektúrából származó teából vagy gombából, vagy olyan összetett takarmányból vagy élelmiszerből áll, amely több mint 50 %-ban tartalmaz ilyen termékeket, és amelyből -án/-én … (időpont) mintát vettek, azt pedig …
                  án/-én (dátum) a(z) …
                  (laboratórium neve) laboratóriumi vizsgálatnak vetette alá a radionuklidok, azaz a cézium-134 és a cézium-137 együttes mennyiségének meghatározása céljából. A vizsgálati jelentés mellékelve;

                  

                  Jamanasi prefektúrából származó gombából, vagy olyan összetett takarmányból vagy élelmiszerből áll, amely több mint 50 %-ban tartalmaz ilyen termékeket, és amelyből -án/-én (időpont) mintát vettek, azt pedig (dátum) laboratóriumi vizsgálat céljára, …
                  án/-én (dátum) a(z) …
                  (laboratórium neve) laboratóriumi vizsgálatnak vetette alá a radionuklidok, azaz a cézium-134 és a cézium-137 együttes mennyiségének meghatározása céljából. A vizsgálati jelentés mellékelve;

                  

                  Fukusima, Gunma, Ibaraki, Tocsigi, Mijagi, Szaitama, Tokió, Csiba, Kanagava vagy Ivate prefektúrából származó, a(z) 996/2012/EU végrehajtási rendelet IV. mellékletében felsorolt termékek között szereplő takarmány vagy élelmiszer vagy olyan összetett takarmány vagy élelmiszer, amely több mint 50 %-ban tartalmaz ilyen termékeket, és amelyből … -án/-én (dátum) mintát vetettek, azt pedig -án/-én … (dátum) a(z) … (laboratórium neve) laboratóriumi vizsgálatnak vetette alá a radionuklidok, azaz a cézium-134 és a cézium-137 együttes mennyiségének meghatározása céljából. A vizsgálati jelentés mellékelve;

                  

                  olyan takarmány vagy élelmiszer, amelyről nem tudni, honnan származik, vagy amely több mint 50 %-ban tartalmaz ismeretlen eredetű terméket, és amelyből … -án/-én (dátum) mintát vetettek, azt pedig -án/-én … (dátum) a(z) … (laboratórium neve) laboratóriumi vizsgálatnak vetette alá a radionuklidok, azaz a cézium-134 és a cézium-137 együttes mennyiségének meghatározása céljából. A vizsgálati jelentés mellékelve.

            Kelt …-ban/-ben, …-án/-én.
      pecsét és aláírás a(z) 996/2012/EU végrehajtási rendelet 6. cikke (2) bekezdésében és 6. cikke (3) bekezdésében említett meghatalmazott képviselő,

         Az állat-egészségügyi határállomás (BIP – border inspection post) vagy a kijelölt beléptetési hely illetékes hatósága (DPE – designated point of entry) által kitöltendő:

                  

                  Az illetékes hatóság engedélyezi, hogy a szállítmányt az Unióban való szabad forgalomba helyezés céljából vámhatóság elé állítsák

                  

                  Az illetékes hatóság NEM engedélyezi, hogy a szállítmányt az Unióban való szabad forgalomba helyezés céljából vámhatóság elé állítsák

            …
      (illetékes hatóság, tagállam)
      …

                  Dátum

                  Pecsét

                  Aláírás

      II. MELLÉKLET

         A japán jogszabályok által az élelmiszerekre
          (1)
         meghatározott felső határértékek (Bq/kg)

                  Csecsemők és kisgyermekek számára készült élelmiszerek

                  Tej és tejalapú italok

                  Egyéb élelmiszerek, kivéve a következőket: – ásványvíz és más hasonló italok – nem erjesztett levelekből készült tea

                  Ásványvíz és más hasonló italok, valamint nem erjesztett levelekből készült tea

                  Cézium-134 és cézium-137 együttesen

                  50 (2)

                  50 (2)

                  100 (2)

                  10 (2)

         A japán jogszabályok által a takarmányokra
          (3)
         meghatározott felső határértékek (Bq/kg)

                  Szarvasmarha- és lótakarmány

                  Sertéstakarmány

                  Baromfitakarmány

                  Haltakarmány (5)

                  Cézium-134 és cézium-137 együttesen

                  100 (4)

                  80 (4)

                  160 (4)

                  40 (4)

         (1)  Az eredeti állapotba visszaállított formában fogyasztandó szárított termékek esetében a felső határérték a fogyasztásra kész, eredeti állapotába visszaállított termékre alkalmazandó.
      A szárított gombák esetében 5-ös visszaállítási tényezőt kell alkalmazni.
      A tea esetében a tealevelekből készült főzetre kell a felső határértéket alkalmazni. A szárított tea esetében 50-es feldolgozási tényezővel kell számolni, így a szárított teára megállapított 500 Bq/kg-os felső határérték biztosítja, hogy a teafőzet ne lépje túl a 10 Bq/kg-os felső határértéket.

         (2)  A Japánban jelenleg alkalmazott felső határértékekkel való összhang biztosítása érdekében ezek az értékek ideiglenesen a 3954/87/Euratom tanácsi rendeletben megállapított értékek helyébe lépnek.

         (3)  A felső határérték 12 %-os nedvességtartalmú takarmányra vonatkozik.

         (4)  A Japánban jelenleg alkalmazott felső határértékekkel való összhang biztosítása érdekében ez az érték ideiglenesen a 770/90/Euratom bizottsági rendeletben (HL L 83., 1990.3.30., 78. o. [magyar különkiadás: 15. fejezet, 1. kötet, 379. o.]) megállapított érték helyébe lép.

         (5)  Kivételt képeznek a díszhalaknak szánt takarmányok.

      III. MELLÉKLET

         A japán jogszabályokban előírt és ebben a rendeletben alkalmazott átmeneti intézkedések

                  a)

                  A 2012. március 31. előtt termelt és/vagy feldolgozott tej és tejtermékek, ásványvíz és más hasonló italok nem tartalmazhatnak több mint 200 Bq/kg radioaktív céziumot. Más 2012. március 31. előtt termelt és/vagy feldolgozott élelmiszerek (a rizs, a szójabab, valamint az ezekből előállított termékek kivételével) nem tartalmazhatnak több mint 500 Bq/kg radioaktív céziumot.

                  b)

                  A rizsből készült, 2012. szeptember 30. előtt termelt és/vagy feldolgozott termékek nem tartalmazhatnak több mint 500 Bq/kg radioaktív céziumot.

                  c)

                  A 2012. december 31. előtt betakarított és piaci forgalomba hozott szójabab nem tartalmazhat több mint 500 Bq/kg radioaktív céziumot.

                  d)

                  A szójababból készült, 2012. december 31. előtt termelt és/vagy feldolgozott termékek nem tartalmazhatnak több mint 500 Bq/kg radioaktív céziumot.

      IV. MELLÉKLET

         Takarmány- és élelmiszertermékek, melyek esetében az Unióba történő exportálás előtt a szállítmányból mintát kell venni és azt elemezni kell a cézium-134 és a cézium-137 jelenlétének kimutatására

                  a)

                  Fukusima prefektúrából származó termékek:

                              —

                              minden termék, figyelembe véve az e rendelet 1. cikkében előírt mentességeket.

                  b)

                  Sizuoka prefektúrából származó termékek:

                              —

                              a 09022101 20 és 2202 90 10 KN-kód alá tartozó tea és abból készült feldolgozott termékek;

                              —

                              a 0709 51, 0709 59, 0710 80 61, 0710 80 69, 0711 51 00, 0711 59, 0712 31, 0712 32, 0712 33, 0712 39, 2003 10, 2003 90 és 2005 99 80 KN-kód alá tartozó gombák és azokból készült feldolgozott termékek.

                  c)

                  Jamanasi prefektúrából származó termékek:

                              —

                              a 0709 51, 0709 59, 0710 80 61, 0710 80 69, 0711 51 00, 0711 59, 0712 31, 0712 32, 0712 33, 0712 39, 2003 10, 2003 90 és 2005 99 80 KN-kód alá tartozó gombák és azokból készült feldolgozott termékek.

                  d)

                  Gunma, Ibaraki, Tocsigi, Mijagi, Szaitama, Tokió, Csiba, Kanagava vagy Ivate prefektúrából származó termékek:

                              —

                              a 09022101 20 és 2202 90 10 KN-kód alá tartozó tea és abból készült feldolgozott termékek;

                              —

                              a 0709 51, 0709 59, 0710 80 61, 0710 80 69, 0711 51 00, 0711 59, 0712 31, 0712 32, 0712 33, 0712 39, 2003 10, 2003 90 és 2005 99 80 KN-kód alá tartozó gombák és azokból készült feldolgozott termékek;

                              —

                              a 0302, 0303, 0304, 0305, 0306, 0307 és 0308 KN-kód alá tartozó hal és halászati termékek (1);

                              —

                              1006, 1102 90 50, 1103 19 50, 1103 20 50, 1104 19 91, 1104 19 99, 1104 29 17, 1104 29 30, 1104 29 59, 1104 29 89, 1104 30 90, 1901, 1904 10 30, 1904 20 95, 1904 90 10 és 1905 90 KN-kód alá tartozó rizs és abból készült feldolgozott termékek (1);

                              —

                              a 1201 90, 1208 10, 1507 KN-kód alá tartozó szójabab és abból készült feldolgozott termékek (1);

                              —

                              a 0708 20 és 0713 32 00 KN-kód alá tartozó adzuki bab és az abból készült, többek között a 1106 10 KN-kód alá tartozó feldolgozott termékek (1);

                              —

                              a 0810 40 30, 0810 40 50, 0811 90 50, 0811 90 70, 0812 90 40, 0813 40 95 KN-kód alá tartozó áfonya és abból készült feldolgozott termékek;

                              —

                              a 0802 90 85 KN-kód alá tartozó ginkgodió és az abból készült, többek között a 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 KN-kód alá tartozó feldolgozott termékek;

                              —

                              a 0809 40 05 KN-kód alá tartozó japán kajszi (prunus mume) és az abból készült, többek között a 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 KN-kód alá tartozó feldolgozott termékek;

                              —

                              a 0805 KN-kód alá tartozó citrusfélék, a citrusfélék 0814 00 00 KN-kód alá tartozó héja és az azokból készült, többek között a 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 25, 0812 90 98, 0813 40 95 KN-kód alá tartozó feldolgozott termékek (1);

                              —

                              a 0810 70 00 KN-kód alá tartozó datolyaszilva és az abból készült, többek között a 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 KN-kód alá tartozó feldolgozott termékek (1);

                              —

                              a 0810 90 75 KN-kód alá tartozó gránátalma és az abból készült, többek között a 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 KN-kód alá tartozó feldolgozott termékek (1);

                              —

                              a 0810 90 75 KN-kód alá tartozó akebi (Akebia quinata) és az abból készült, a 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 KN-kód alá tartozó feldolgozott termékek;

                              —

                              a 0810 90 75 KN-kód alá tartozó japán birs (Chaenomeles) és az abból készült, többek között a 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 KN-kód alá tartozó feldolgozott termékek (1);

                              —

                              a 0810 90 75 KN-kód alá tartozó pawpaw (Asimina triloba) és az abból készült, többek között a 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 KN-kód alá tartozó feldolgozott termékek (1);

                              —

                              a 0810 30 75 KN-kód alá tartozó körte és az abból készült, többek között a 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 30 KN-kód alá tartozó feldolgozott termékek (1);

                              —

                              a 0802 41 00 és 0802 42 00 KN-kód alá tartozó gesztenye és az abból készült, többek között a 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 KN-kód alá tartozó feldolgozott termékek (1);

                              —

                              a 0802 31 00 és 0802 32 00 KN-kód alá tartozó dió és az abból készült, többek között a 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 KN-kód alá tartozó feldolgozott termékek (1);

                              —

                              0709 99, 0710 80, 0711 90 és 0712 90 alá tartozó Angelica keiskei és abból készült feldolgozott termékek;

                              —

                              a 0709 99, 0710 80, 0711 90 és 0712 90 KN-kód alá tartozó óriásacsalapu és japán acsalapu (Petasites japonicus) és azokból készült feldolgozott termékek;

                              —

                              a 0709 99, 0710 80, 0711 90, 0712 90 alá tartozó japán gyömbér (Zingiber mioga) és az abból készült, többek között a 2008 99 49, 2008 99 67 KN-kód alá tartozó feldolgozott termékek;

                              —

                                 az Aralia spinosának a0709 99, 0710 80, 0711 90 és 0712 90 KN-kód alá tartozó ehető részei és azokból készült feldolgozott termékek;

                              —

                              a 0709 99, 0710 80, 0711 90, 0712 90, 2004 90 és 2005 91 KN-kód alá tartozó bambuszrügy (Phyllostacys pubescens) és abból készült feldolgozott termékek;

                              —

                              a 0709 99, 0710 80, 0711 90 és 0712 90 KN-kód alá tartozó sasharaszt (Pteridium aquilinum) és abból készült feldolgozott termékek;

                              —

                              a japán tormának vagy vaszabinak (Wasabia japonica) a 0709 99, 0710 80, 0711 90, 0712 90 and 0910 99 KN-kód alá tartozó ehető részei és azokból készült feldolgozott termékek;

                              —

                              a 0709 99, 0710 80, 0711 90 és 0712 90 KN-kód alá tartozó vízi borkóró (Oenanthe javanica) és azokból készült feldolgozott termékek;

                              —

                              a 0910 99 KN-kód alá tartozó szecsuáni bors (Zanthoxylum piperitum);

                              —

                              a 0709 99, 0710 80, 0711 90 and 0712 90 KN-kód alá tartozó japán királypáfrány (Osmunda japonica) és abból készült feldolgozott termékek;

                              —

                              a 0709 99, 0710 80, 0711 90 és 0712 90 alá tartozó Eleuterococcus sciadophylloides-rügy és abból készült feldolgozott termékek;

                              —

                              0709 99, 0710 80, 0711 90 és 0712 90 KN-kód alá tartozó Parasenecio delphiniifolius és abból készült feldolgozott termékek;

                              —

                              a 0709 99, 0710 80, 0711 90 és 0712 90 KN-kód alá tartozó struccpáfrány (Matteuccia struthioptheris) és abból készült feldolgozott termékek;

                              —

                              a 0709 99, 0710 80, 0711 90 és 0712 90 KN-kód alá tartozó korai árnyliliom (Hosta Montana) és abból készült feldolgozott termékek;

                              —

                              a 0709 99, 0710 80, 0711 90 és 0712 90 KN-kód alá tartozó Elatostema umbellatum var. majus és abból készült feldolgozott termékek;

                              —

                              a 0703 10, 0710 80, 071190071220 és 0712 90 KN-kód alá tartozó havasi hagyma (Allium victorialis subsp.; Platyphyllum) és abból készült feldolgozott termékek;

                              —

                              a 0709 99, 0710 80, 0711 90 és 0712 90 KN-kód alá tartozó bogáncs (Cirsium japonicum) és abból készült feldolgozott termékek (1);

                              —

                              a 0709 99, 0710 80, 0711 90 és 0712 90 KN-kód alá tartozó Cacalia hastata ssp orientalis és abból készült feldolgozott termékek (1);

                              —

                              a 0709 99, 0710 80, 0711 90 és 0712 90 KN-kód alá tartozó Synurus pungens és abból készült feldolgozott termékek (1);

                              —

                              a 0709 99, 0710 80, 0711 90 és 0712 90 KN-kód alá tartozó mezei zsurló (Equisetum arvense) és abból készült feldolgozott termékek (1);

                              —

                              a 0810 90 75, 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98 and 0813 40 95 KN-kód alá tartozó Actinidia polygama és az abból készült feldolgozott termékek (1);

                              —

                              a 0714 40 KN-kód alá tartozó taró (Colocasia esculenta) és abból készült feldolgozott termékek (1);

                              —

                              a 0709 99, 0710 80, 0711 90, 0712 90 és 0714 90 KN-kód alá tartozó inkagumó (Smallanthus sonchifolius) és abból készült feldolgozott termékek (1);

                  e)

                  összetett termékek, amelyek az ezen melléklet a), b), c) és d) pontjaiban említett termékeket több mint 50 %-ban tartalmazzák.

         (1)  ez a termékfelsorolás 2013. március 31 előtt felülvizsgálatra kerül, hogy figyelembe lehessen venni a 2012 szeptembere és 2012 decembere közötti időszakban végzett elemzések eredményét.


title: A Bizottság (EU) 2016/90 végrehajtási rendelete (2016. január 26.) a többek között Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 102/2012/EU tanácsi végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követő módosításáról

text:
               27.1.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 19/22

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/90 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. január 26.)
   a többek között Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 102/2012/EU tanácsi végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követő módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,
   mivel:
   1.   AZ ELJÁRÁS

   1.1.   Hatályos intézkedések

               (1)

               Az egyes Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedéseket (a továbbiakban: hatályos intézkedések) először az 1796/99/EK tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) vezette be, majd utoljára a 102/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelet (3) terjesztette ki.

               (2)

               A hatályos intézkedések 51,8 %-os értékvám formájában valósulnak meg.

         1.2.   Felülvizsgálati kérelem

               (3)

               Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem érkezett az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság). A felülvizsgálati kérelmet egy Ukrajnában működő exportáló gyártó, a PJSC PA Stalkanat-Silur (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be.

               (4)

               Tárgyát tekintve a kérelem a kérelmező részéről megvalósuló dömping kivizsgálására korlátozódott.

               (5)

               A kérelemben a kérelmező meggyőző bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy tartós jellegűek a jelenlegi szerkezetét érintő változások, melyek többek között két olyan ukrajnai független exportáló gyártó egyesülésén alapulnak, amelyek közül korábban csak az egyiket vizsgálták külön.

               (6)

               Azt is állította, hogy a korábban alkalmazott, az analóg országra vonatkozóan megállapított rendes érték helyett a kérelmező saját belföldi árai vagy a számtanilag képzett rendes érték (gyártási költségek, értékesítési, általános és adminisztratív költségek és nyereség) alapján számítva a kérelmező dömpingkülönbözete jelentősen alacsonyabb, mint az intézkedések jelenlegi szintje.

               (7)

               A kérelmező ezért azt állította, hogy az intézkedés jelenlegi szinten való fenntartására a továbbiakban nincs szükség a korábban megállapított, kárt okozó dömping hatásainak ellentételezésére.

         1.3.   A felülvizsgálat megindítása

               (8)

               A tagállamok tájékoztatását követően a Bizottság megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a részleges időközi felülvizsgálat megindításához, és az Európai Unió Hivatalos Lapjában2014. november 18-án közzétett értesítéssel (4) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat megindítását, amely a dömpingnek a kérelmező tekintetében történő kivizsgálására korlátozódik.

         1.4.   Az érintett termék és a hasonló termék

               (9)

               A jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az eredeti vizsgálatban, illetve a hatályos intézkedések bevezetését eredményező legutóbbi vizsgálatban szereplő termékkel, vagyis az Ukrajnából származó, jelenleg az ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 és ex 7312 10 98 KN-kód alá besorolt, 3 mm-t meghaladó legnagyobb keresztmetszetű acélkötéllel és -kábellel, ideértve a zárt sodrású kötelet is, de a rozsdamentes acélkötelet és -kábelt nem (a továbbiakban: érintett termék).

               (10)

               Az Ukrajnában gyártott és a belföldi piacon és harmadik országokban értékesített, illetve az Unióba exportált termék ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik és végfelhasználása ugyanaz, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősül.

         1.5.   Az érintett felek

               (11)

               A Bizottság az időközi felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az ismert uniós ágazati szövetséget és az ukrán hatóságokat. Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk írásbeli ismertetésére és meghallgatáson való részvételre.

               (12)

               A Bizottság kérdőívet küldött ki a kérelmezőnek, aki válaszát a megadott határidőn belül a Bizottságnak visszaküldte. A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, melyet a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek tartott. A kérelmező odesszai (Ukrajna) telephelyén ellenőrző látogatásra került sor.

         1.6.   A felülvizsgálati időszak

               (13)

               A felülvizsgálati időszak 2013. július 1-jétől2014. szeptember 30-ig tartott.

         2.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

   2.1.   Dömping

   2.1.1.   Rendes érték

               (14)

               A felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló teljes exporteladás volumene két értékesítési ügyletre korlátozódott, és ezek az ügyletek a (26) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint nem minősültek reprezentatívnak. Emellett a (26) preambulumbekezdésben említettek szerint az exportár meghatározására a kérelmezőnek a felülvizsgálati időszak során harmadik országokba irányuló exportértékesítései alapján került sor, az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően. A harmadik országok piacain értékesített mennyiség a belföldi értékesítések reprezentativitásának becslésére szolgált, amire a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában történő meghatározása céljából került sor.

               (15)

               A rendes érték meghatározásához a Bizottság először azt vizsgálta, hogy a kérelmező által független vevők részére belföldön értékesített hasonló termék teljes volumene reprezentatív-e a harmadik országokba irányuló teljes exporteladásával összevetve. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően megállapítást nyert, hogy a belföldi értékesítések reprezentatívnak minősülnek, mivel azok teljes volumene a harmadik országokba irányuló teljes exporteladás legalább 5 %-át tette ki a felülvizsgálati időszakban.

               (16)

               A Bizottság a kérelmező által a belföldi piacon értékesített minden olyan terméktípus esetében, amelyet a harmadik országokba irányuló exportra eladott terméktípussal közvetlenül összehasonlíthatónak talált, megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a belföldi értékesítések megfelelően reprezentatívak voltak-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben minősült megfelelően reprezentatívnak, ha az említett terméktípusnak a felülvizsgálati időszak alatt a belföldi piacon, független vevőknek értékesített teljes volumene az ugyanabban az időszakban harmadik országokba exportált, összehasonlítható terméktípus teljes értékesítési volumenének legalább 5 %-át tette ki.

               (17)

               A Bizottság azt is vizsgálta, hogy az egyes terméktípusok belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint szokásos kereskedelmi forgalom keretében megvalósított értékesítéseknek tekinthetők-e. Ezt oly módon állapította meg, hogy minden egyes, harmadik országba exportált érintett terméktípusra nézve meghatározta a felülvizsgálati időszakban a független vevők részére történt nyereséges belföldi értékesítések arányát.

               (18)

               Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített mennyiségének több mint 80 %-át egységköltség fölött értékesítették, és amelyek esetében az adott típus eladási árának súlyozott átlaga legalább az előállítási egységköltség szintjén volt, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett terméktípus teljes értékesítési volumenére alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e.

               (19)

               Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése a teljes értékesítési volumen legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy amikor az említett terméktípus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet kizárólag a szóban forgó terméktípus nyereséges, a felülvizsgálati időszakban bonyolított belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.

               (20)

               Amikor a kérelmező által értékesített adott terméktípus belföldi árait nem lehetett alkalmazni a rendes érték megállapítására, a rendes érték kiszámítása az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően történt.

               (21)

               Amikor a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján számították ki, az értékesítési, általános és adminisztratív költségek és a nyereség összege az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerint a kérelmező hasonló termékének előállítására és a szokásos kereskedelmi forgalomban történő értékesítésére vonatkozó tényleges adatokon alapult.

               (22)

               A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a kérelmező arra hivatkozott, hogy az állami vállalatok részére megvalósuló belföldi értékesítéseit ki kellene zárni a rendes érték meghatározásából. Azzal érvelt, hogy az állami vállalatoknak felszámított árak – a nemteljesítés vagy a jelentős mértékben késedelmes fizetések nagyobb kockázata miatt – rendszeresen magasabbak voltak a más belföldi vevőknek felszámított áraknál, és ezt a társaság belső árazási politikájában is érvényesítették. A kérelmező szerint tehát a magasabb árak nem az érintett termék jellemzőivel voltak összefüggésben. Másodszor, a kérelmező azt állította, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerinti kiszámításakor csak a független forgalmazók számára megvalósuló belföldi értékesítés értékesítési, általános és adminisztratív költségét kellene használni a kizárólag az azonos típusú vevőkre irányuló exportértékesítéssel való összehasonlíthatóság biztosítása céljából.

               (23)

               Ami a kérelmező arra vonatkozó kérését illeti, hogy a rendes érték kiszámításából ki kell zárni az állami vállalatok részére megvalósuló belföldi értékesítést, a vizsgálat során beszerzett bizonyítékok megerősítették, hogy a terméktípusok szerint az állami vállalatoknak felszámított értékesítési árak átlaga következetesen magasabb volt a belföldi piacon a más típusú vevők felé felszámított áraknál. Ez a tartós árkülönbség számos olyan egyedi tényező együttes következménye volt, amely a belföldi piacon csak ezt a típusú vevőt érintette: i. a kérelmező az állami vállalatok felé megvalósuló értékesítést a nemteljesítés vagy a jelentős mértékben késedelmes fizetések miatt nagy kockázatúnak minősítette; ii. ennek megfelelően tényleges intézkedésekre is sor került azáltal, hogy az állami vállalatok esetében lényegesen hosszabb fizetési határidőt szabtak meg (ideértve a fizetés további elhalasztásának szerződésben rögzített lehetőségét); iii. a korábbi késedelmes fizetésekre utaló bizonyítékok; iv. az ukrán jogszabályok csőd esetén mentesítést adnak az állami vállalatoknak a hitelezői követelések teljesítése alól; v. az állami vállalatok felé megvalósuló értékesítések összetett közbeszerzési eljárások keretében történnek, amelyek esetében a szerződés részletei nem képezik tárgyalás alapját és előre meghatározott szabványosított szerződést használnak, valamint végezetül vi. az állami vállalatokra vonatkozóan jogszabály tiltja termékvásárlás esetén az előlegfizetést. Az említett egyedi körülmények alapján ezért a Bizottság elfogadta a kérelmező állításait.

               (24)

               Ami azt az állítást illeti, hogy a rendes érték kiszámításakor csak a független forgalmazók számára megvalósuló értékesítés értékesítési, általános és adminisztratív költségét vegyék figyelembe, az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése előírja, hogy az eladási, általános és adminisztratív költségek összegének a szokásos kereskedelmi forgalomban a kérelmező hasonló terméke előállításának, illetve értékesítésének tényleges adatain kell alapulnia. E cikknek megfelelően a kérelmező teljes belföldi értékesítésére vonatkozó adatokat használtak fel (az állami vállalatokra irányuló értékesítéseinek kivételével). Mivel a végfelhasználók számára a belföldi piacon megvalósuló értékesítések árait az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése d) pontjának i. alpontja szerint kiigazították (ahogy a (30) és a (31) preambulumbekezdés ismerteti), így azok összehasonlíthatóvá váltak a független forgalmazókra irányuló belföldi értékesítésekkel. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.

               (25)

               A kérelmező azt is állította, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján történő kiszámításakor 5 %-os ésszerű haszonkulcsot kellene alkalmazni. Hivatkozott egy, acél drótkötélre vonatkozó korábbi vizsgálatra, amelynek keretében az ilyen mértékű haszonkulcsot ésszerűnek tekintették. A kérelmező továbbá másik lehetőségként felvetette, hogy a haszon mértéke ne haladja meg a független forgalmazók felé megvalósuló értékesítés során elért haszon mértékét, mivel ez az értékesítési szint összehasonlítható az exportértékesítések szintjével. Az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése azonban előírja, hogy az eladási, általános és adminisztratív költségek, valamint a nyereség összegének a szokásos kereskedelmi forgalomban a kérelmező hasonló terméke előállításának, illetve értékesítésének tényleges adatain kell alapulnia. Mivel ezek az adatok rendelkezésre álltak, azokat az említett cikknek megfelelően alkalmazták. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.

         2.1.2.   Exportár

               (26)

               A felülvizsgálati időszakban mindössze két, az Unióba irányuló értékesítési ügyletre került sor. Ezek – kis volumenük miatt, és mivel a termékek egyetlen vevőnek, egyedi termékspecifikációk alapján készültek – nem minősültek reprezentatívnak. Az exportár meghatározására ezért az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján került sor, amely lehetővé teszi, hogy az exportár bármely ésszerű alapon megállapítható legyen. Ebben az esetben az exportár kiszámításának alapjául a kérelmező hasonló termékének a felülvizsgálati időszakban harmadik országokba irányuló értékesítései szolgáltak. A harmadik országokba irányuló értékesítések során valóban jelentős mennyiség értékesítésére került sor, amely számos vevőt érintett; a vizsgálat a harmadik országok piacain nem állapított meg ártorzulást vagy egyéb, arra utaló tényezők meglétét, hogy a kérelmező e piacokra irányuló értékesítései nem alkalmazhatók az exportár meghatározására.

         2.1.3.   Összehasonlítás

               (27)

               A rendes érték átlagának és az exportárak átlagának összehasonlítása gyártelepi paritáson történt. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették a fuvarozási és hitelköltségek különbségeit.

               (28)

               A kérelmező a kereskedelmi szintek különbségei tekintetében is kérte a rendes érték kiigazítását, rámutatva arra, hogy a belföldi piacon kiskereskedők és végfelhasználók részére – regionális értékesítési központok útján – megvalósuló értékesítései nem hasonlíthatók össze a független forgalmazók részére történő értékesítésekkel. A kérelmező azt állította továbbá, hogy valamennyi exportértékesítés független forgalmazó részére történt, és ezért kizárólag a független forgalmazókat érintő belföldi értékesítésekkel volt összehasonlítható. A kérelmező szerint a kiigazításnak az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése d) pontjának i. alpontja alapján történő kiszámításakor a belföldi piac két kereskedelmi szintjére irányuló értékesítések súlyozott átlagárai közötti különbségből kell kiindulni.

               (29)

               A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a kérelmező fenntartotta a kereskedelmi szintek különbségeit figyelembe vevő kiigazításra vonatkozó állítását. Továbbá azt is állította, hogy a kereskedelmi szintek kiigazításának meghatározását negyedévente kellene végrehajtani annak érdekében, hogy kiküszöbölhető legyen az ukrán valuta más valutákkal szembeni – a felülvizsgálati időszakban a nyersanyagárakat befolyásoló –leértékelődésének és a magas inflációnak a hatása.

               (30)

               A vizsgálat feltárta, hogy a kiskereskedők részére (regionális értékesítési központok útján) megvalósuló értékesítések valóban az exportértékesítés szintjétől eltérő kereskedelmi szinten történtek és ez a különbség érvényesült az értékesítési árakban. A végfelhasználók részére regionális értékesítési központok útján megvalósuló belföldi értékesítések árai következetesen magasabbak, a mennyiségek pedig kisebbek voltak, mint a független forgalmazók felé irányuló értékesítések esetében. Emellett a végfelhasználók számára előnyt jelentettek a regionális értékesítési központok kínálta kiegészítő szolgáltatások. Következésképpen a kereskedelmi szintek különbségeit figyelembe vevő, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése d) pontjának i. alpontja szerinti kiigazítás megvalósult.

               (31)

               A kérelmező a szóban forgó kiigazítás kiszámítását a két kereskedelmi szint – a független forgalmazóknak értékesített mennyiségek alapján súlyozott – átlagárainak általános különbségére alapozta. Mindazonáltal a független forgalmazóknak értékesített mennyiségek nem befolyásolhatják a kiigazítás szintjét. A Bizottság ezért kizárólag a végfelhasználókra irányuló értékesítések mennyiségére alkalmazva számította ki a kiigazítást a tonnánként és terméktípusonként számított súlyozott átlagárak alapján.

               (32)

               Végül, a kiigazítást nem a kérelmező által javasolt negyedéves alapon számították ki, mivel megállapításra került, hogy ez nem semlegesítené a (29) preambulumbekezdésben említett torzulások hatását.

         2.1.4.   Dömpingkülönbözet

               (33)

               Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban típusonként összehasonlították a rendes érték súlyozott átlagát a harmadik országokban a hasonló termék megfelelő típusa esetében alkalmazott exportárak súlyozott átlagával. Ez az összehasonlítás a dömping meglétét mutatta ki.

               (34)

               A kérelmező esetében megállapított dömpingkülönbözet – a nettó, uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezve – 10,5 %.

         2.2.   A megváltozott körülmények tartós jellege

               (35)

               Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömping vonatkozásában a körülmények megváltozása indokoltan tekinthető-e tartósnak.

               (36)

               A jelenleg alkalmazandó dömpingellenes vám megállapítására az eredeti vizsgálat során került sor. A vonatkozó vizsgálati időszakban Ukrajna átalakulóban lévő gazdasággal rendelkező országnak számított, ezért a rendes érték kiszámítására az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján került sor. Így tehát a rendes érték kiszámításához egy piacgazdasággal rendelkező analóg országban – Lengyelországban – alkalmazott árak szolgáltak alapul.

               (37)

               2005-ben Ukrajna piacgazdasági státust kapott, ezért az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése többé nem alkalmazható rá. A kérelmező felülvizsgálati időszak alatti dömpingkülönbözete ezért annak saját ellenőrzött adatai alapján került kiszámításra.

               (38)

               A vizsgálat során megállapított és ellenőrzött bizonyítékok megerősítették a vállalat jelenlegi szerkezetét érintő változásokat, melyek két, korábban független exportáló gyártó és egy harmadik, értékesítéssel és marketinggel foglalkozó egység egyesülésén alapulnak. Az összefonódásra 2010-ben került sor. A változás tartósnak tekinthető, mivel azokat a feladatokat, amelyeket korábban a különálló egységek végeztek, a kérelmező ténylegesen átvette. Semmi sem utal arra, hogy a jövőben szerkezeti változások lennének várhatók.

               (39)

               A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a felülvizsgálat megindítását eredményező körülmények valószínűleg nem fognak a közeljövőben olyan mértékben megváltozni, hogy az befolyásolná a jelenlegi felülvizsgálat megállapításait. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a változások tartósnak tekinthetők, és a jelenlegi mértékű intézkedés alkalmazása többé nem indokolt.

               (40)

               A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az Európai Acéldrótkötél-gyártók Összekötő Bizottsága (Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries – EWRIS) azzal érvelt, hogy a kérelmező két telephelye közül az egyik Ukrajna azon régiójában található, ahol katonai műveletek zajlanak, ezért nem vonható le olyan következtetés, hogy a (38) preambulumbekezdésben említett változás tartós jellegű. Ezzel összefüggésben megjegyezte, hogy egyrészt a dömpingkülönbözet tekintetében a megváltozott körülmények tartós jellegére vonatkozó következtetés a (37) és a (38) preambulumbekezdésben említett két tényezőn alapult, amelyek közül az EWRIS csak az egyiket vitatja. Másrészt a vizsgálat megállapította, hogy a kérelmező Donyeck régióban található telephelye 2014 nyara óta nem működik, így a kérelmező termelési kapacitása korlátozott. A kérelmező említett, biztonsági problémákkal magyarázható döntése nem mond ellent annak a megállapításnak, hogy korábban két drótkötélgyártó működött, amelyek 2010 után egyesültek és ez a két vállalat tevékenységének tartós szerkezeti változását jelenti. Ezért az érvet elutasították.

         3.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

               (41)

               A felülvizsgálat eredményei alapján helyénvaló az Ukrajnából származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vámot a PJSC PA Stalkanat-Silur esetében alkalmazandó 10,5 %-os vám bevezetése révén módosítani.

               (42)

               E következtetések az országos szinten hatályos intézkedéseket nem érintik.

         4.   NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL

               (43)

               A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, melyek a fenti következtetésekhez vezettek, és lehetőséget adott számukra észrevételeik benyújtására. Ezeket az észrevételeket a Bizottság indokolt esetben figyelembe vette. Tekintettel arra, hogy az említett észrevételek jelentősen módosították a Bizottság dömpingkülönbözetre vonatkozó következtetéseit, 2015. december 8-án sor került az érdekelt feleket érintő második nyilvánosságra hozatalra. A Bizottság a második nyilvánosságra hozatal után tett észrevételeket indokolt esetben figyelembe vette.

               (44)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 102/2012/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

      „3.   Az (1) bekezdésben leírt Ukrajnából származó termék vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított CIF nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő:

                  Vállalat

                  Dömpingellenes vám (%)

                  TARIC-kiegészítő kód

                  PJSC PA Stalkanat-Silur

                  10,5

                  C052

                  Minden más vállalat

                  51,8

                  C999

            A fenti táblázatban említett vállalat számára meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amelyen szerepel az említett számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt alábbi nyilatkozat: »Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) acél drótkötelet és -kábelt a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő Ukrajnában. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.«»Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy a minden más vállalatra érvényes vámtételt kell alkalmazni«.”

   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. január 26-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  A Tanács 1999. augusztus 12-i 1796/1999/EK rendelete a Dél-Afrikából, Indiából, a Kínai Népköztársaságból, Lengyelországból, Magyarországról, Mexikóból és Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint a Koreai Köztársaságból származó behozatalokra vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről (HL L 217., 1999.8.17., 1. o.).

      (3)  A Tanács 2012. január 27-i 102/2012/EU végrehajtási rendelete az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból és Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó és a Marokkóból, Moldovából és a Koreai Köztársaságból feladott – akár az ezekből az országokból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kiterjesztett végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a Dél-Afrikából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó, az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálati eljárás megszüntetéséről (HL L 36., 2012.2.9., 1. o.).

      (4)  Értesítés az Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatos részleges időközi felülvizsgálat megindításáról (HL C 410., 2014.11.18., 15. o.).


title: A Bizottság 225/2013/EU végrehajtási rendelete ( 2013. március 6. ) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Ficodindia di San Cono [OEM])

text:
               15.3.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 72/7

         A BIZOTTSÁG 225/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2013. március 6.)
   egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Ficodindia di San Cono [OEM])
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1151/2012/EU rendelet 2013. január 3-án hatályba lépett. Az említett rendelet hatályon kívül helyezte a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletet (2) és annak helyébe lépett.

               (2)

               Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Olaszország kérelmét (3) a „Ficodindia di San Cono” elnevezés bejegyzésére.

               (3)

               A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2013. március 6-án.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,
         Dacian CIOLOȘ

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

      (2)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

      (3)  HL C 150., 2012.5.26., 9. o.

      MELLÉKLET
      A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

         1.6. osztály:   Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

      OLASZORSZÁG
      Ficodindia di San Cono (OEM)