title: A Bizottság (EU) 2016/306 végrehajtási rendelete (2016. március 3.) a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1283/2014/EU végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikke (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követő módosításáról

text:
               4.3.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 58/38

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/306 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2016. március 3.)
   a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1283/2014/EU végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikke (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követő módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,
   mivel:
   1.   AZ ELJÁRÁS

   1.1.   Korábbi vizsgálatok és meglévő dömpingellenes intézkedések

               (1)

               A többek között a Koreai Köztársaságból származó egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedéseket az 1514/2002/EK tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: eredeti vizsgálat és eredeti intézkedések) vezette be.

               (2)

               Az 1001/2008/EK tanácsi rendelet (3) az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően 2008 októberében kiterjesztette ezeket az intézkedéseket.

               (3)

               Az 1283/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti második hatályvesztési felülvizsgálatot követően 2014 decemberében újból kiterjesztette az intézkedéseket (a továbbiakban: hatályos intézkedések).

               (4)

               Az eredeti vizsgálat során a kárkülönbözet alapján meghatározott, a kivitelre jelenleg alkalmazandó dömpingellenes vám a Koreai Köztársaság összes vállalata esetében 44 %.

         1.2.   Részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem

               (5)

               2015 januárjában a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem érkezett. A kérelem a TK Corporation koreai exportáló gyártó általi dömping vizsgálatára korlátozódik, és azt maga az exportáló gyártó nyújtotta be. Az exportáló gyártó kérelmében azt állította, hogy az intézkedések bevezetéséhez vezető körülmények megváltoztak, és ezek a változások tartósnak bizonyulnak. Az exportáló gyártó meggyőző bizonyítékot szolgáltatott arra nézve, hogy a kárt okozó dömping ellensúlyozásához nincs szükség a jelenlegi mértékű intézkedés további fenntartására.

         1.3.   Részleges időközi felülvizsgálat megindítása

               (6)

               A Bizottság azt követően, hogy tájékoztatta a tagállamokat és megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az exportáló gyártó általi dömping vizsgálatára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat megindításához, az Európai Unió Hivatalos Lapjában 2015. február 18-án közzétett értesítés (5) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) útján bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti, az exportáló gyártó általi dömping vizsgálatára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat megindítását.

               (7)

               A Bizottság hivatalosan tájékoztatta az exportáló gyártót, az exportáló ország hatóságait és az uniós gazdasági ágazatot a részleges időközi felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak álláspontjuk írásbeli ismertetésére és meghallgatáson való részvételre.

         1.4.   Vizsgálat

               (8)

               A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött az exportáló gyártónak, és az erre a célra megadott határidőn belül meg is kapta a választ.

               (9)

               A Bizottság beszerzett és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek tartott, továbbá ellenőrző látogatást tett az exportáló gyártó telephelyén.

         1.5.   Felülvizsgálati időszak

               (10)

               A dömping szintjére vonatkozó vizsgálat a 2014. január 1. és 2014. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki.

               (11)

               Az exportáló gyártó ezeken az adatokon kívül költség- és értékesítési adatokat nyújtott be 2013-ra vonatkozóan is, valamint javasolta a felülvizsgálati időszak 2013-as évre való kiterjesztését annak érdekében, hogy növelje az Unióba irányuló értékesítési volumenének reprezentativitását. A Bizottság azonban megállapította, hogy a 2013-as uniós értékesítések figyelembevétele nem növelné a reprezentativitást az értékesítések (összes értékesítési vagy termelési volumennel összevetett) volumene vagy típusa szempontjából (lásd a (29) preambulumbekezdést). Következésképpen nem volt elegendő ok arra, hogy a Bizottság eltérjen attól a 12 hónapos időszaktól, amely a dömpingre vonatkozó reprezentatív ténymegállapításhoz felülvizsgálati időszakként szokott szolgálni.

               (12)

               A végső nyilvánosságra hozatalt követően az exportáló gyártó megismételte arra vonatkozó állítását, hogy a 2013-as évet hozzá kell adni a felülvizsgálati időszakhoz reprezentativitásának növelése érdekében. Azzal érvelt, hogy nem releváns az összehasonlítás olyan tényezőkkel, mint a teljes termelési volumen, és a 2013-as év hozzáadása a felülvizsgálati időszakhoz növeli reprezentativitását a további terméktípusok, értékesítési volumen és bevétel szempontjából.

               (13)

               Az alaprendelet nem határozza meg pontosan, hogyan kell mérni a felülvizsgálati időszak reprezentativitását. Jelen esetben az exportáló gyártó által 2013 során az uniós piacon állítólagosan értékesített volumen kevesebb a felülvizsgálati időszak alatt az uniós piacon állítólagosan értékesített volumen felénél, míg teljes értékesítési és termelési volumene mindkét évben ugyanabban a tartományban volt. Így ezúttal egyértelmű, hogy a 2013-as év hozzáadása relatív értelemben csökkentené az exportáló gyártó uniós értékesítéseinek reprezentativitását, míg abszolút értelemben korlátozott javulást eredményezne.

               (14)

               Következésképpen a Bizottság megerősíti, hogy nincs érvényes ok arra, hogy a Bizottság a felülvizsgálati időszakot az általában alkalmazott egyéves időszakon túlra kiterjessze.

         2.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

   2.1.   Érintett termék

               (15)

               A felülvizsgálat tárgyát képező termék a Koreai Köztársaságból származó, jelenleg az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 és ex 7307 99 80 KN-kód alá tartozó, vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült csőszerelvények (kivéve az öntött szerelvényeket, a karimákat és a menetes szerelvényeket), amelyek legnagyobb külső átmérője legfeljebb 609,6 mm, és amelyeket tompahegesztésre vagy egyéb célokra használnak fel (a továbbiakban: az érintett termék).

         2.2.   Hasonló termék

               (16)

               A felülvizsgálat megerősítette, hogy az exportáló gyártó által gyártott, belföldön értékesített, valamint uniós és más exportpiacokra exportált termék azonos alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzőkkel, valamint rendeltetéssel rendelkezik, mint az uniós gazdasági ágazat által az Unióban értékesített termékek.

               (17)

               A Bizottság döntése értelmében ezért az említett termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló termékeknek minősülnek.

         3.   DÖMPING

   a)   Rendes érték

               (18)

               Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy az exportáló gyártó esetében a belföldi értékesítés teljes volumene reprezentatívnak tekinthető-e. A belföldi értékesítés akkor reprezentatív, ha a hasonló termék független vevők részére hazai piacon történő belföldi értékesítésének teljes volumene az egyes exportáló gyártók esetében eléri az érintett termék Unióba irányuló kivitel keretében értékesített teljes volumenének legalább 5 %-át a vizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék hazai piacon bonyolított összértékesítése az exportáló gyártó esetében reprezentatív volt.

               (19)

               A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek azonosak vagy összehasonlíthatóak voltak az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal.

               (20)

               A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban – megvizsgálta minden egyes, az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípus tekintetében, hogy az exportáló gyártó hazai piacon történt belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus vizsgálati időszak alatti, független vevők részére történt belföldi értékesítésének teljes volumene eléri az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus teljes volumenének legalább 5 %-át. A Bizottság megállapította, hogy a legtöbb terméktípus reprezentatívnak tekinthető.

               (21)

               A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek a hazai piacon történt nyereséges értékesítések vizsgálati időszak alatti részarányát – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – annak megállapítása céljából, hogy a rendes érték kiszámítását a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el.

               (22)

               A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

                           a)

                           a terméktípusnak a kiszámított termelési költséggel megegyező, vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladta e terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint

                           b)

                           e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt.

               (23)

               Ebben az esetben a rendes érték az adott terméktípus felülvizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során alkalmazott árainak súlyozott átlaga.

               (24)

               A rendes értéket az egyes terméktípusok kizárólag nyereséges belföldi, felülvizsgálati időszak alatti értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

                           a)

                           a terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb az adott típus teljes értékesítési volumenének 80 %-át tette ki; vagy

                           b)

                           e terméktípus súlyozott átlagára nem érte el a termelési egységköltséget.

               (25)

               A belföldi értékesítés elemzése kimutatta, hogy az összes belföldi értékesítés jelentős többsége nyereséges volt, és a súlyozott átlagos értékesítési ár magasabb volt a termelési költségnél. Ennek megfelelően a rendes értéket csak a nyereséges értékesítések súlyozott átlagaként számították ki.

               (26)

               Amennyiben a szokásos kereskedelmi forgalom keretében nem vagy csak elégtelen mennyiségben értékesítették a hasonló termék valamely terméktípusát, vagy a hazai piacon nem értékesítettek valamely terméktípust reprezentatív mennyiségben, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban képezte.

               (27)

               A rendes érték képzésekor az exportáló gyártó hasonló termékének a felülvizsgálati időszak alatti átlagos termelési költségéhez hozzáadta az alábbiakat:

                           a)

                           a hasonló termék szokásos kereskedelmi forgalom keretében bonyolított belföldi értékesítése során a felülvizsgálati időszak alatt az exportáló gyártónál felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) súlyozott átlaga; valamint

                           b)

                           a hasonló termék szokásos kereskedelmi forgalom keretében bonyolított belföldi értékesítése során a felülvizsgálati időszak alatt az exportáló gyártó által elért nyereség súlyozott átlaga.

               (28)

               A hazai piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusok esetében az átlagos SGA-költségeket és az e típusok szokásos kereskedelmi forgalom keretében hazai piacon bonyolított ügyleteiből származó nyereséget adta hozzá. A hazai piacon egyáltalán nem értékesített terméktípusok esetében az SGA-költségek súlyozott átlagát és a szokásos kereskedelmi forgalom keretében hazai piacon bonyolított összes ügyletből származó nyereséget adta hozzá.

         b)   Exportár

               (29)

               Az exportáló gyártó a felülvizsgálati időszak alatt csak elhanyagolható, termelési volumenének 0,1 %–0,3 %-át kitevő volumenben (titoktartási céllal megadott tartomány) értékesítette az Unió számára az érintett terméket. Emellett több ügylet esetében az exportáló gyártó nem tudta meggyőzően bizonyítani, hogy a dömpingellenes vám ténylegesen befizetésre került, ami kétségessé teszi, hogy az árukat valóban szabad forgalomba bocsátották-e az Unió vámterületén. Ezenkívül a szóban forgó értékesítések mindegyikét három vevő számára teljesítette a szerelvényekre vonatkozóan külön előírásokkal rendelkező konkrét projektekhez kapcsolódóan. Emellett az értékesítésekre egy olyan „csomag” keretében került sor, amelynek az érintett terméktől eltérő más szerelvények és termékek is részét képezték. Ezt illetően jelentősnek bizonyult a keresztkompenzáció kockázata. A fenti okokból kifolyólag nem lehetett érdemi dömpingelemzést végezni az érintett terméknek az exportáló gyártó által a felülvizsgálati időszak alatt végzett uniós értékesítése alapján.

               (30)

               Mivel az Unióba irányuló kivitel volumene nem volt elégséges, a harmadik országokba irányuló kivitel szolgált alapul az exportár meghatározásához. Megállapítást nyert, hogy az exportáló gyártónak négy nagyobb exportpiaca van, amelyek együttvéve több mint 50 %-át teszik ki az exportáló gyártó harmadik országokba irányuló, felülvizsgálati időszak alatti exportértékesítéseinek. A fennmaradó részt 39 más olyan exportpiac alkotja, amelyek mindegyike 0,1 % és 5 % közötti hányadot jelent az exportáló gyártó exportértékesítéseiben. Az ezen országok viszonylatában alkalmazott exportárak az egyes piacok eltérő jellegéből adódóan roppant különbözőek. Az eltérést okozó tényezők közül több (így az egyes piacokon uralkodó versenyfeltételek) nem ismert. Következésképpen további elemzés tárgyát képezte az, hogy az exportáló gyártó egyik főbb exportpiaca helyettesítheti-e az uniós piacot.

               (31)

               Az Egyesült Arab Emírségek az exportáló gyártó legnagyobb exportpiaca, és a felülvizsgálati időszak alatt az exportáló gyártó exportértékesítéseinek 15–18 %-át tette ki tömeg, illetőleg 15–18 %-át érték szempontjából. Ugyanakkor az Egyesült Arab Emírségekben nincs olyan hazai gyártó, aki gyártaná az érintett terméket. Ezért gazdasági szerkezet szempontjából meglehetősen eltérőnek bizonyult az uniós piachoz képest.

               (32)

               Ahogy az 1283/2014/EU rendeletet eredményező hatályvesztési felülvizsgálat során is, úgy most is megfelelőnek tűnt az exportáló gyártó Egyesült Államokba irányuló értékesítéseit elemezni, hiszen ez volt az exportáló gyártó második legnagyobb exportpiaca a felülvizsgálati időszakban. A vizsgálat megerősítette, hogy az Egyesült Államok piacának mérete hasonló az uniós piacéhoz, sok a hazai gyártó, ugyanakkor magas a behozatal aránya is. Megerősítette továbbá azt is, hogy a felülvizsgálati időszakban az amerikai piacon alacsonyak voltak a behozatali vámtarifák, és nem voltak dömpingellenes vámok érvényben a Koreából érkező behozatallal szemben, aminek következtében éles volt a piaci verseny. Emellett az Egyesült Államok tényleg jelentős exportpiacot jelent általában véve Korea és konkrétan az érintett exportáló gyártó számára is, amely termelési volumenének 7 % és 12 % közötti, exportértékesítéseinek pedig 11 % és 14 % közötti részét tette ki a felülvizsgálati időszak alatt.

               (33)

               Következésképpen a jelen ügy sajátosságai tükrében megállapítást nyert, hogy ebben a konkrét vizsgálatban – mivel nem elégséges az Unióba irányuló kivitel volumene – az Egyesült Államok ésszerű alapnak bizonyul az exportár megállapításához. Így az exportár megállapításához az exportáló gyártónak az Egyesült Államok esetében alkalmazott, ellenőrzött exportárát használták, amelyet gyártelepi szintre igazítottak, figyelembe véve – indokolt esetben – többek között a fuvarozás költségeit, valamint a vámokat és adókat.

               (34)

               A végső nyilvánosságra hozatalt követően az exportáló gyártó jogi és ténybeli okokra egyaránt hivatkozva vitatta, hogy uniós értékesítési ügyletei ne lennének alkalmasak reprezentatív exportár megállapítására.

               (35)

               Először is az exportáló gyártó azt állította, hogy a Bizottság csak abban az esetben tekintheti megbízhatatlannak az exportárat, ha az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerint megállapítást nyer, hogy az exportáló gyártó és az importőr vagy egy harmadik fél között üzleti kapcsolat vagy kompenzációs megállapodás áll fenn. A Bizottságnak minden más esetben az (uniós) exportárra kellene alapoznia a dömpingszámítást, és ennek be nem tartása a WTO dömpingellenes megállapodásának 2. cikke (3) bekezdésének megsértését vonná maga után.

               (36)

               A Bizottság nem ért egyet az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének ilyen jellegű szűk értelmezésével, amelyet az ítélkezési gyakorlat sem támaszt alá. Az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésében szereplő rendelkezésben semmi nem írja elő, hogy egy vizsgáló hatóság olyan reprezentatívnak nem minősülő exportértékesítési volumenekre hagyatkozzon, amelyek árszintje a (29) preambulumbekezdésben vázolt körülmények és az ebben a szakaszban később tárgyalt okok miatt egyáltalán nem tekinthető megbízhatónak. Ezért az exportáló gyártó állításait el kell utasítani.

               (37)

               Másodsorban az exportáló gyártó tényszerűen azt állította, hogy uniós értékesítései nem voltak elhanyagolhatóak, és kiemelte az ügyletek, a terméktípusok és az azok állítólagos uniós értékesítéseiben 2013-ban és 2014-ben részt vevő tagállamok számát. Ugyanakkor az exportáló gyártó a felülvizsgálati időszak alatt mindössze 14 számlát állított ki Unióba irányuló értékesítéssel összefüggésben. Az exportáló gyártó nem vitatta az ezen állítólagos uniós értékesítések által képviselt nagyon alacsony tonnatartalmat (lásd a (29) preambulumbekezdést).

               (38)

               Harmadsorban az exportáló gyártó tényszerűen azt állította, hogy nem releváns az a tény, hogy az Unióba irányuló exportértékesítései külön előírásokkal rendelkező konkrét projektekhez kapcsolódtak, illetőleg hogy egyértelműen bizonyította, hogy nem került sor keresztkompenzációra. E tekintetben ki kell emelni, hogy a nyilvánosságra hozatalban az állt, hogy az uniós piacon bonyolított értékesítések jellegéből adódóan fennállt a más termékekkel történő keresztkompenzáció kockázata, ugyanakkor be kell ismerni, hogy nem volt olyan feltárt bizonyíték, amely bizonyította vagy cáfolta volna a keresztkompenzáció tényleges megtörténtét a felülvizsgálati időszak alatt. Figyelemmel arra, hogy a keresztkompenzáció kérdését a nyilvánosságra hozatal mindössze kockázatként vetette fel, az csak egyike volt mindazoknak a tényezőknek, amelyeket a Bizottság az uniós értékesítések reprezentativitásának megállapításakor figyelembe vett (lásd a (29) preambulumbekezdést).

               (39)

               Negyedszer az exportáló gyártó tényszerűen azt állította, hogy a Bizottság bizonyítékot kapott arról, hogy valamennyi árut szabad forgalomba bocsátották az uniós piacon, és hogy dömpingellenes vámok kerültek kifizetésre vagy fizetendők.

               (40)

               A nyilvánosságra hozatalt követően az exportáló gyártó választ nyújtott be a Bizottság arra irányuló kérésére, hogy a Bizottság rendelkezésére álló forrásdokumentumok kapcsán tisztázza álláspontját a kérdéssel kapcsolatban. A benyújtott dokumentumok megerősítették, hogy az Unióba irányuló értékesítések volumenének mintegy felét kitevő ügyletek esetében tisztázatlan szabálytalanságok voltak a vámok fizetése terén. Azok az ügyletek mindenekelőtt, amelyek vonatkozásában nem lehetett bizonyítékkal szolgálni a 44 %-os dömpingellenes vám megfizetését illetően, egyértelműen megbízhatatlanná teszik ezeket az uniós értékesítési árakat, hiszen ezekre az értékesítésekre minden bizonnyal azzal a téves feltevéssel került sor, hogy nem fizetendők dömpingellenes vámok.

               (41)

               Végül a TK Corporation azzal érvelt, hogy mivel az időközi felülvizsgálatot az Unióba irányuló exportértékesítésekre vonatkozó olyan meggyőző bizonyítékkal indították meg, amely alacsonyabb dömpingkülönbözetet eredményezett, (a dömping végleges megállapításának részeként) lehetséges volt az uniós értékesítéseken alapuló dömpingkülönbözet-számítás. A Bizottság elutasította ezt az állítást. Először is az időközi felülvizsgálat megindításához szükséges bizonyíték jellegéből adódóan eltér attól, amelyre a vizsgáló hatóság a végleges ténymegállapításait alapozta. Másodsorban a vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a szóban forgó értékesítéseket az e szakaszban vázolt okok miatt nem lehetett érdemben figyelembe venni. Meg kell jegyezni továbbá azt is, hogy a dömpingkülönbözet-számítás puszta lehetőségétől még nem lehet a dömpingkülönbözetre úgy tekinteni, hogy az megfelelne az alaprendelet vonatkozó rendelkezésének.

               (42)

               Így figyelemmel arra, hogy az uniós értékesítések mind abszolút, mind összehasonlítható viszonylatban ilyen alacsony mennyiségűek voltak, és arra, hogy emellett jogszerű – volumenen kívüli – okokból kifolyólag kétség merült fel ezen értékesítések jelentős hányadának megbízhatóságát illetően, a Bizottság elutasítja azt az érvet, hogy helytelen módon nem vette figyelembe az Unióba irányuló exportértékesítéseket az exportár meghatározása során.

               (43)

               Végezetül a (32) és (33) preambulumbekezdésben említett – az exportáló gyártó által nem vitatott – elemzés és ténymegállapítások egyértelműen bizonyítják, hogy a Bizottság megfelelő gondossággal képezte az exportárat, és megbízható uniós árak hiányában az Egyesült Államok ésszerű alapnak bizonyult az exportárak megállapításához.

         c)   Összehasonlítás

               (44)

               A Bizottság a rendes értéket és az exportáló gyártó exportárát gyártelepi alapon hasonlította össze.

               (45)

               Amennyiben a tisztességes összehasonlítás érdekében szükséges volt, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Kiigazításokat végzett a szárazföldi és óceáni fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és járulékos költségeket illetően.

         d)   Dömpingkülönbözet

               (46)

               A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban az exportáló gyártó esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

               (47)

               Ez alapján a dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 32,4 %.

         4.   A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE

               (48)

               Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta azt is, hogy a megváltozott körülmények indokoltan tekinthetők-e tartósnak.

               (49)

               Ezt illetően a vizsgálat rámutatott, hogy a TK Corporation valóban olyan szerkezeti változásokon ment keresztül, amelyek költségcsökkenést és hatékonyságnövekedést eredményeztek. A vállalat ugyanis 2010-ben egy második, 2012-ben pedig egy harmadik gyárral bővült. A jelentős kapacitásnövekedésnek köszönhetően lehetségessé vált a gyártósorok és a raktárak nagyobb fokú hatékonyságot biztosító átszervezése, és a költségek lényegesen csökkentek. E költségcsökkenés közvetlen hatással van a dömpingkülönbözetre. Nem valószínű, hogy az itt vázolt körülmény belátható időn belül oly módon változna, hogy az befolyásolhatná a ténymegállapításokat.

               (50)

               Ezért a körülményekben beállt e változás tartós jellegűnek tekinthető, és már nem indokolt az intézkedést a jelenlegi szinten alkalmazni.

               (51)

               A tompavarratos acélszerelvények európai uniós iparágának érdekvédelmi bizottsága észrevételezte, hogy a TK Corporation költségcsökkenését és hatékonyságnövekedését állítólag előidéző szerkezeti változások ellenére a TK Corporation jövedelmezősége (az egész vállalatot nézve) nem javult a 2012–2014-es időszakban. Következésképpen a tompavarratos acélszerelvények európai uniós iparágának érdekvédelmi bizottsága kétségeinek adott hangot a megváltozott körülmények tartós jellegével, és annak a dömpingkülönbözetre gyakorolt hatásával kapcsolatban.

               (52)

               A Bizottság elemezte ezt az érvet. Először is meg kell jegyezni, hogy a megváltozott körülmények tartós jellegének értékelése a 2002-es eredeti vizsgálathoz képest történik. Másodsorban egy vállalat jövedelmezősége és annak tendenciája tényezők széles körétől függ, és a hatékonyság csak egyike e tényezőknek. Harmadsorban a (49) preambulumbekezdésben említett költségcsökkenés csak az ugyanabban a preambulumbekezdésben említett szerkezeti változásokhoz köthető költségekre vonatkozik. Például az átlagos nyersanyagköltségek, munkaerőköltségek és energiaköltségek tendenciája nem köthető közvetlenül a két gyár létrehozása által előidézett hatékonyságnöveléshez. Végezetül a tompavarratos acélszerelvények európai uniós iparágának érdekvédelmi bizottsága állítását a TK Corporation általános jövedelmezőségi adataira, nem pedig a kifejezetten az érintett termék adataira való hivatkozással támasztotta alá. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

         5.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

               (53)

               Az érdekelt felek tájékoztatást kaptak azokról az alapvető tényekről és szempontokról, melyek alapján a Bizottság az exportáló gyártóra alkalmazandó vámtétel módosítását szándékozik javasolni, és a felek lehetőséget kaptak észrevételek benyújtására.

               (54)

               A TK Corporation által gyártott érintett termék behozatalára alkalmazandó, a felülvizsgálatot követően javasolt felülvizsgált dömpingkülönbözet és dömpingellenes vámtétel 32,4 %.

               (55)

               Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 1283/2014/EU rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében található táblázat a következőkkel egészül ki:

               Ország

               Vállalat

               Vámtétel (%)

               TARIC-kiegészítő kód

               Koreai Köztársaság

               TK Corporation, 1499-1, Songjeong-Dong, Gangseo-Gu, Busan

               32,4

               C066

               Minden más vállalat

               44,0

               C999

         2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2016. március 3-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  HL L 228., 2002.8.24., 1. o.

      (3)  HL L 275., 2008.10.16., 18. o., legutóbb a 363/2010/EU rendelettel módosítva, HL L 107., 2010.4.29., 1. o.

      (4)  HL L 347., 2014.12.3., 17. o.

      (5)  HL C 58., 2015.2.18., 9. o.


title: A Bizottság 1384/2011/EU végrehajtási rendelete ( 2011. december 22. ) az 1239/2011/EU végrehajtási rendelettel megnyitott pályázati eljárás keretében kibocsátott harmadik részleges pályázati felhívás tekintetében minimális vámtétel meghatározásáról

text:
               23.12.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 343/33

         A BIZOTTSÁG 1384/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2011. december 22.)
   az 1239/2011/EU végrehajtási rendelettel megnyitott pályázati eljárás keretében kibocsátott harmadik részleges pályázati felhívás tekintetében minimális vámtétel meghatározásáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) és különösen annak 4. cikkével összefüggésben értelmezett 187. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A 1239/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) folyamatos pályázati felhívást nyitott meg a 2011–2012. gazdasági év tekintetében a 1701 KN-kód alá tartozó cukor csökkentett vámtétellel történő behozatalára.

               (2)

               A 1239/2011/EU végrehajtási rendelet 6. cikkével összhangban a Bizottság egy adott részleges pályázati felhívásra beérkezett pályázatokra figyelemmel eldönti, hogy nyolc számjegyű KN-kódonként meghatároz-e vagy sem minimális vámtételt.

               (3)

               A harmadik részleges pályázati felhívásra beérkezett pályázatok alapján a 1701 KN-kód alá tartozó cukor tekintetében egyes nyolc számjegyű kódokra vonatkozóan minimális vámtételt kell megállapítani, a többi nyolc számjegyű kódra vonatkozóan pedig nem.

               (4)

               A piac felé történő gyors reagálás és az intézkedés hatékony kezelésének biztosítása érdekében indokolt előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba.

               (5)

               A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 1239/2011/EU végrehajtási rendelettel megnyitott pályázati eljárás keretében kibocsátott harmadik részleges pályázati felhívás tekintetében – amelynek esetében a pályázatok benyújtási határideje 2011. december 21-én járt le – a 1701 KN-kód alá tartozó cukor tekintetében a nyolc számjegyű kódokra vonatkozóan vagy az e rendelet melléklete szerinti minimális vámtétel került meghatározásra, vagy nem került meghatározásra ilyen vámtétel.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2011. december 22-én.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,
         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 318., 2011.12.1., 4. o.

      MELLÉKLET

         Minimális vámtételek

                  (EUR/tonna)

                  Nyolc számjegyű KN-kód

                  Minimális vámtétel

                  1

                  2

                  1701 11 10

                  269,16

                  1701 11 90

                  —

                  1701 12 10

                  X

                  1701 12 90

                  X

                  1701 91 00

                  X

                  1701 99 10

                  —

                  1701 99 90

                  X

                              (—)

                              a Bizottság nem határozott meg minimális vámtételt (valamennyi pályázat elutasításra került)

                              (X)

                              nem érkezett pályázat


title: A Bizottság 1035/2013/EU végrehajtási rendelete ( 2013. október 24. ) a benzoesavnak a 3. és a 4. terméktípusba tartozó biocid termékekben felhasználható létező hatóanyagként történő jóváhagyásáról EGT-vonatkozású szöveg

text:
               25.10.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 283/31

         A BIZOTTSÁG 1035/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2013. október 24.)
   a benzoesavnak a 3. és a 4. terméktípusba tartozó biocid termékekben felhasználható létező hatóanyagként történő jóváhagyásáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 89. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1451/2007/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) I., I.A. vagy I.B. mellékletébe való felvétel lehetősége szempontjából értékelni kell. E jegyzék tartalmazza a benzoesavat is.

               (2)

               A 98/8/EK irányelv 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően sor került a benzoesavnak az említett irányelv V. melléklete szerinti – az 528/2012/EU rendelet V. mellékletében meghatározott 3., illetve 4. terméktípusnak megfelelő – 3. terméktípusban, azaz állat-egészségügyi biocid termékekben, illetve 4. terméktípusban, azaz élelmiszer- és takarmányfertőtlenítő szerekben való felhasználás tekintetében történő értékelésére.

               (3)

               A kijelölt referens tagállam, Németország az 1451/2007/EK rendelet 14. cikke (4) és (6) bekezdésének megfelelően 2011. február 3-án benyújtotta a Bizottságnak az illetékes hatóság ajánlásokkal ellátott jelentéseit.

               (4)

               A tagállamok és a Bizottság megvizsgálták az illetékes hatóság jelentéseit. Az 1451/2007/EK rendelet 15. cikke (4) bekezdésének megfelelően a Biocid Termékek Állandó Bizottsága 2013. szeptember 27-én két értékelő jelentésben összesítette a vizsgálat eredményeit.

               (5)

               Az említett jelentésekből kitűnik, hogy a 3. és a 4. terméktípusba tartozó, benzoesavat tartalmazó biocid termékek várhatóan megfelelnek a 98/8/EK irányelv 5. cikkében megfogalmazott követelményeknek.

               (6)

               Helyénvaló ezért jóváhagyni a benzoesavnak a 3. és a 4. terméktípusba tartozó biocid termékekben való felhasználását.

               (7)

               Mivel az értékelések a nanoanyagokkal nem foglalkoztak, az 528/2012/EU rendelet 4. cikkének (4) bekezdése alapján indokolt, hogy a fenti jóváhagyás az ilyen anyagokra ne terjedjen ki.

               (8)

               Ami a 4. terméktípusban való felhasználást illeti, az értékelés nem foglalkozott azzal az esettel, amikor az 1935/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 1. cikkének (1) bekezdése szerinti, élelmiszerekkel rendeltetésszerűen közvetlenül vagy közvetve érintkezésbe kerülő anyagok és tárgyak benzoesavat tartalmazó biocid termékeket tartalmaznak. Az ilyen anyagok esetében szükség lehet az 1935/2004/EK rendelet 5. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett, élelmiszerekbe történő kioldódásra vonatkozó különös határértékek megállapítására. A jóváhagyás ezért nem terjedhet ki az ilyen használatra, kivéve, ha a Bizottság meghatározott ilyen határértékeket, vagy ha az említett rendelet alapján megállapította, hogy nincsen szükség ilyen határértékekre.

               (9)

               Egy adott hatóanyag jóváhagyását megelőzően ésszerű időtartamot kell biztosítani arra, hogy a tagállamok, az érdekelt felek – és adott esetben a Bizottság – felkészülhessenek az azzal járó új követelmények teljesítésére.

               (10)

               Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottságának véleményével,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A Bizottság jóváhagyja, hogy a benzoesavat a 3. és a 4. terméktípusba tartozó biocid termékekben – a mellékletben szereplő előírások és feltételek betartása mellett – hatóanyagként felhasználják.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2013. október 24-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

      (2)  A Bizottság 1451/2007/EK rendelete (2007. december 4.) a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében említett 10 éves munkaprogram második szakaszáról (HL L 325., 2007.12.11., 3. o.).

      (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 98/8/EK irányelve (1998. február 16.) a biocid termékek forgalomba hozataláról (HL L 123., 1998.4.24., 1. o.).

      (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1935/04/EK rendelete (2004. október 27.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokról és tárgyakról, valamint a 80/590/EGK és a 89/109/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 338., 2004.11.13., 4. o.).

      MELLÉKLET

                  Közhasználatú név

                  IUPAC-név
                  Azonosító számok

                  A hatóanyag minimális tisztasági foka (1)

                  A jóváhagyás időpontja

                  A jóváhagyás lejártának időpontja

                  Terméktípus

                  Különleges feltételek (2)

                  Benzoesav

                  IUPAC-név: Benzoesav
                  EK-sz.: 200-618-2
                  CAS-szám: 65-85-0

                  990 g/kg

                  2015. július 1.

                  2025. június 30.

                  3

                  A termék értékelése során különleges figyelmet kell fordítani az engedélyezés iránti kérelemben foglalt olyan felhasználásokhoz kapcsolódó expozícióra, kockázatokra és hatékonyságra, amelyekre a hatóanyag uniós szinten folytatott kockázatértékelése nem terjedt ki.
                  Az engedélyezés feltételei:

                              1.

                              Az ipari felhasználók és a terméket foglalkozásszerűen alkalmazó felhasználók számára biztonságos munkafolyamatokat és megfelelő szervezeti intézkedéseket kell meghatározni. A termékeket megfelelő egyéni védőeszközökkel kell használni, kivéve, ha az expozíció mértéke más módon is elfogadható szintre csökkenthető.

                              2.

                              Azon termékek esetében, amelyek használata során az anyagból szermaradékok képződhetnek élelmiszerekben vagy takarmányokban, a tagállamoknak – a 470/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) vagy a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően – meg kell vizsgálniuk, hogy szükséges-e új maximális maradékanyag-határértékeket (MRL) meghatározni, vagy a már meglévőket módosítani, továbbá olyan megfelelő kockázatcsökkentő intézkedéseket kell hozniuk, amelyek megakadályozzák az alkalmazandó MRL-ek túllépését.

                  4

                  A termék értékelése során különleges figyelmet kell fordítani az engedélyezés iránti kérelemben foglalt olyan felhasználásokhoz kapcsolódó expozícióra, kockázatokra és hatékonyságra, amelyekre a hatóanyag uniós szinten folytatott kockázatértékelése nem terjedt ki.
                  Az engedélyezés feltételei:

                              1.

                              Az ipari felhasználók és a terméket foglalkozásszerűen alkalmazó felhasználók számára biztonságos munkafolyamatokat és megfelelő szervezeti intézkedéseket kell meghatározni. A termékeket megfelelő egyéni védőeszközökkel kell használni, kivéve, ha az expozíció mértéke más módon is elfogadható szintre csökkenthető.

                              2.

                              Azon termékek esetében, amelyek használata során az anyagból szermaradékok képződhetnek élelmiszerekben vagy takarmányokban, a tagállamoknak – a 470/2009/EK rendeletnek vagy a 396/2005/EK rendeletnek megfelelően – meg kell vizsgálniuk, hogy szükséges-e új maximális maradékanyag-határértékeket (MRL) meghatározni, vagy a már meglévőket módosítani, továbbá olyan megfelelő kockázatcsökkentő intézkedéseket kell hozniuk, amelyek megakadályozzák az alkalmazandó MRL-ek túllépését.

                              3.

                              Olyan anyagok és tárgyak, amelyek az 1935/2004/EK rendelet 1. cikkének (1) bekezdése szerint rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülnek élelmiszerekkel, nem tartalmazhatnak benzoesavat tartalmazó termékeket, kivéve, ha a Bizottság különös határértékeket határoz meg a benzoesav élelmiszerekbe történő kioldódására, vagy az említett rendelet alapján megállapítja, hogy nincs szükség ilyen határértékek meghatározására.

         (1)  Az ebben az oszlopban jelzett tisztaság az 528/2012/EU rendelet 8. cikke alapján végzett értékeléshez használt hatóanyag minimális tisztasági fokának felel meg. A forgalomba hozott termékben lévő hatóanyag ezzel megegyező, de ettől eltérő tisztaságú is lehet, ha az értékelt hatóanyaggal technikailag bizonyítottan egyenértékű.

         (2)  Az 528/2012/EU rendelet VI. mellékletében előírt közös elvek alkalmazásához az értékelő jelentések tartalma és következtetései a Bizottság alábbi internetes oldalán olvashatók: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

         (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 470/2009/EK rendelete (2009. május 6.) az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározására irányuló közösségi eljárásokról, a 2377/90/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről, és a 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 152., 2009.6.16., 11. o.).

         (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 396/2005/EK rendelete (2005. február 23.) a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 70., 2005.3.16., 1. o.).


title: A Bizottság (EU) 2015/965 végrehajtási rendelete (2015. június 22.) az Amerikai Egyesült Államokból származó baromfihúsra vonatkozóan az 536/2007/EK rendelettel megnyitott vámkontingens keretében a 2015. október 1-jétől december 31-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiséghez hozzáadandó mennyiségek meghatározásáról

text:
               23.6.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 157/36

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/965 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. június 22.)
   az Amerikai Egyesült Államokból származó baromfihúsra vonatkozóan az 536/2007/EK rendelettel megnyitott vámkontingens keretében a 2015. október 1-jétől december 31-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiséghez hozzáadandó mennyiségek meghatározásáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 188. cikke (2) és (3) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 536/2007/EK bizottsági rendelet (2) éves vámkontingenst nyitott meg az Amerikai Egyesült Államokból származó baromfihús-ágazati termékek behozatalára vonatkozóan.

               (2)

               A 2015. június 1. és 7. között a 2015. július 1-jétől szeptember 30-ig terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmek a rendelkezésre állónál kisebb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló meghatározni azokat a mennyiségeket, amelyekre nem nyújtottak be kérelmet, és e mennyiségeket hozzá kell adni a következő kontingens-alidőszakra megállapított mennyiségekhez.

               (3)

               Az intézkedés hatékonyságának biztosítása érdekében indokolt, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Azok a mennyiségek, amelyekre az 536/2007/EK rendelet alapján nem nyújtottak be behozataliengedély-kérelmet, és amelyeket ezért hozzá kell adni a 2015. október 1-jétől december 31-ig terjedő alidőszakra megállapított mennyiségekhez, e rendelet mellékletében szerepelnek.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. június 22-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

      (2)  A Bizottság 2007. május 15-i 536/2007/EK rendelete az Amerikai Egyesült Államok részére a baromfihúsra vonatkozóan kiutalt vámkontingens megnyitásáról és kezeléséről (HL L 128., 2007.5.16., 6. o.).

      MELLÉKLET

                  Tételszám

                  A 2015. október 1-jétől december 31-ig terjedő alidőszakra rendelkezésre álló mennyiségekhez hozzáadandó, nem kérelmezett mennyiségek
                  (kg-ban)

                  09.4169

                  5 336 250


title: A Tanács (EU) 2015/961 végrehajtási rendelete (2015. június 22.) a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU rendelet végrehajtásáról

text:
               23.6.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 157/20

         A TANÁCS (EU) 2015/961 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. június 22.)
   a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU rendelet végrehajtásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról és a 442/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. január 18-i 36/2012/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 32. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2012. január 18-án elfogadta a 36/2012/EU rendeletet.

               (2)

               Egy személyt törölni kell a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó természetes és jogi személyeknek, szervezeteknek és szerveknek a 36/2012/EU rendelet II. mellékletében foglalt jegyzékéből.

               (3)

               A 36/2012/EU rendelet II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 36/2012/EU rendelet II. melléklete az e rendelet mellékletében foglaltak szerint módosul.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Luxembourgban, 2015. június 22-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. MOGHERINI

      (1)  HL L 16., 2012.1.19., 1. o.

      MELLÉKLET
      Az alábbi személy nevét és a kapcsolódó bejegyzést törölni kell a 36/2012/EU rendelet II. mellékletében foglalt jegyzékből:
      A.   Személyek

                  12.

               Fawwaz (
                     ) Al-Assad (
                     )


title: A Bizottság (EU) 2017/272 végrehajtási rendelete (2017. február 16.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek behozatalára vonatkozó 1331/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet által elrendelt dömpingellenes intézkedéseknek az Indiában feladott, akár Indiából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek behozatala által megvalósuló esetleges kijátszására vonatkozó vizsgálat megindításáról, valamint e behozatalok nyilvántartásba vételi kötelezettségének előírásáról

text:
               17.2.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 40/64

         A BIZOTTSÁG (EU) 2017/272 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2017. február 16.)
   a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek behozatalára vonatkozó 1331/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet által elrendelt dömpingellenes intézkedéseknek az Indiában feladott, akár Indiából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek behozatala által megvalósuló esetleges kijátszására vonatkozó vizsgálat megindításáról, valamint e behozatalok nyilvántartásba vételi kötelezettségének előírásáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére, valamint 14. cikke (5) bekezdésére,
   a tagállamok tájékoztatását követően,
   mivel:
   A.   A KÉRELEM

               (1)

               Az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) az (EU) 2016/1036 rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének alapján kérelmet nyújtottak be, hogy vizsgálja ki a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseknek az Indiában feladott, akár Indiából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek behozatala által megvalósuló esetleges kijátszását, valamint rendelje el e behozatalok nyilvántartásba vételét.

               (2)

               A kérelmet 2017. január 3-án nyújtotta be a varrat nélküli acélcsövek uniós gazdasági ágazatával foglalkozó védelmi bizottság (a továbbiakban: a kérelmező).

         B.   A TERMÉK

               (3)

               Az esetleges kijátszás által érintett termék egyes varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek (kivéve a szerelvényekkel ellátott, gázok és folyadékok továbbítására alkalmas, polgári légi járművekben való használatra szolgáló ilyen csöveket). Ez jelenleg a 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 és ex 7304 90 00 KN-kód alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó termék (a továbbiakban: az érintett termék). A hatályos intézkedések erre a termékre vonatkoznak.

               (4)

               A vizsgált termék, amely jelenleg az érintett termékkel megegyező KN-kódok alá tartozik, megegyezik az előző preambulumbekezdésben említettel, azonban azt – akár Indiából származóként, akár nem ilyenként bejelentve – Indiában adják fel (a továbbiakban: a vizsgált termék).

         C.   MEGLÉVŐ INTÉZKEDÉSEK

               (5)

               A jelenleg hatályos és esetlegesen kijátszott intézkedések a 1331/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedések (a továbbiakban: meglévő intézkedések) (2).

         D.   INDOKOK

               (6)

               A kérelem elegendő meggyőző bizonyítékot tartalmaz arra, hogy az érintett termék behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket a vizsgált termék Indiában feladott behozatalával kijátsszák.

               (7)

               A benyújtott bizonyítékok a következők:

               (8)

               A kérelemből kitűnik, hogy az intézkedések elrendelését követően jelentősen megváltozott a kereskedelem szerkezete a Kínai Népköztársaságból és Indiából az Unióba irányuló kivitel vonatkozásában, valamint hogy a vám kivetésén kívül semmilyen más megfelelő magyarázata és gazdasági indoka nincs az említett változásnak.

               (9)

               E változás valószínű oka az érintett terméknek Indiából az Európai Unióba történő feladása, akár a befejezési műveletek elvégzését követően, akár azokat megelőzően. A kérelmező elegendő meggyőző bizonyítékot szolgáltatott arra, hogy a befejezési művelet hozzáadott értéke nem éri el a gyártási költség 25 %-át.

               (10)

               A kérelem továbbá elegendő meggyőző bizonyítékot tartalmaz arra vonatkozóan, hogy az érintett termékre vonatkozó, meglévő dömpingellenes intézkedések javító hatásai a mennyiség és az ár tekintetében nem tudnak teljes mértékben érvényesülni. Úgy tűnik, hogy az érintett termék behozatalát a vizsgált termék jelentős mennyiségű behozatala váltotta fel. Elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre emellett arra vonatkozóan is, hogy a vizsgált termék behozatala a meglévő intézkedésekhez vezető vizsgálat során megállapított, kárt nem okozó árnál alacsonyabb árakon történik.

               (11)

               A kérelem végezetül elegendő meggyőző bizonyítékot tartalmaz arra vonatkozóan is, hogy a vizsgált termék ára az érintett termékre korábban megállapított rendes értékhez viszonyítva dömpingelt ár.

               (12)

               Amennyiben a vizsgálat az indiai átrakodási és összeszerelési műveleteken kívül az alaprendelet 13. cikkének hatálya alá tartozó egyéb kijátszást is megállapít, akkor a vizsgálat e gyakorlatokra is kiterjedhet.

         E.   AZ ELJÁRÁS

               (13)

               A fentiek fényében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy elegendő bizonyíték indokolja az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdése szerinti vizsgálat indítását, továbbá a vizsgált termék behozatala nyilvántartásba vételének elrendelését, az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdésével összhangban.

         a)   Kérdőívek

               (14)

               A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket küld a következő felek részére: az Indiában működő, ismert exportőrök/gyártók, a Kínai Népköztársaságban működő exportőrök/gyártók ismert szövetségei, az Unióban működő, ismert importőrök és ezek ismert szövetségei, valamint India és a Kínai Népköztársaság hatóságai. Információkat szükség szerint az uniós gazdasági ágazattól is be lehet kérni.

               (15)

               Valamennyi félnek haladéktalanul, de legkésőbb az e rendelet 3. cikkében meghatározott időpontig fel kell vennie a kapcsolatot a Bizottsággal, és az e rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott határidőn belül kérdőívet kell igényelnie, tekintettel arra, hogy az e rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében megállapított határidő valamennyi érdekelt félre vonatkozik.

               (16)

               India és a Kínai Népköztársaság hatóságai értesítést fognak kapni a vizsgálat megindításáról.

         b)   Információgyűjtés és meghallgatások

               (17)

               A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és állításaikat támasszák alá bizonyítékokkal. A Bizottság meghallgathatja továbbá az érdekelt feleket, amennyiben írásban olyan kérelmet nyújtanak be, amelyből kitűnik, hogy meghallgatásukat különleges okok indokolják.

         c)   A behozatal nyilvántartásba vétele, illetve az intézkedések alóli mentesség

               (18)

               Az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdésével összhangban a vizsgált termék behozatala mentesülhet a nyilvántartásba vétel vagy az intézkedések hatálya alól, ha a behozatal nem jelenti ezek kijátszását.

               (19)

               mivel az esetleges kijátszás az Unión kívül valósul meg, az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése alapján mentességet lehet biztosítani a vizsgált termékek azon indiai gyártói számára, amelyek bizonyítani tudják, hogy a meglévő intézkedések hatálya alá tartozó egyetlen gyártóval sem állnak kapcsolatban (3)
                   (4), és akikről bebizonyosodik, hogy nem vettek részt a hatályban levő intézkedéseknek az alaprendelet 13. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti kijátszásában. Azoknak a gyártóknak, amelyek mentességet kívánnak szerezni, bizonyítékokkal kellően alátámasztott kérelmet kell benyújtaniuk az e rendelet 3. cikkének (3) bekezdésében meghatározott határidőn belül.

         F.   NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL

               (20)

               Az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése alapján a vizsgált termékek behozatalát nyilvántartásba kell venni annak biztosítása érdekében, hogy – amennyiben a vizsgálat megállapítja az intézkedések kijátszását – már a behozatal nyilvántartásba vételének napjától megfelelő mértékű dömpingellenes vámokat lehessen kivetni.

         G.   HATÁRIDŐK

               (21)

               A megfelelő ügyvitel érdekében meg kell állapítani azon határidőket, amelyeken belül:

                           —

                           az érdekelt felek jelentkezhetnek a Bizottságnál, álláspontjukat írásban kifejthetik, és benyújthatják kitöltött kérdőíveiket vagy bármely más információt, melyet figyelembe kell venni a vizsgálat során,

                           —

                           az indiai gyártók mentességet kérelmezhetnek a behozatal nyilvántartásba vétele, illetve az intézkedések alól,

                           —

                           az érdekelt felek írásban kérhetik a Bizottság előtti meghallgatásukat.

               (22)

               A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy az alaprendeletben megállapított eljárási jogok többségének gyakorlása attól függ, hogy a felek az e rendelet 3. cikkében megjelölt határidőn belül jelentkeznek-e.

         H.   AZ EGYÜTTMŰKÖDÉS HIÁNYA

               (23)

               Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike nem biztosít hozzáférést a szükséges információkhoz, vagy nem szolgáltat információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően megerősítő vagy nemleges ténymegállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján.

               (24)

               Amennyiben megállapítják, hogy egy érdekelt fél hamis vagy félrevezető információkat adott meg, akkor nem veszik figyelembe ezeket az információkat, és a rendelkezésre álló adatokat használják fel.

               (25)

               Ha valamelyik érdekelt fél nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a ténymegállapítások alapjául az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények szolgálnak, az eredmény kedvezőtlenebb lehet e fél számára, mintha együttműködött volna.

               (26)

               A számítógépesített válaszadás elmaradása nem tekinthető az együttműködés hiányának, feltéve, hogy az érdekelt fél igazolja, hogy a kérésnek megfelelő válaszadás indokolatlan többletterhekkel vagy indokolatlan többletköltségekkel járt volna. Az érdekelt félnek ebben az esetben haladéktalanul fel kell vennie a kapcsolatot a Bizottsággal.

         I.   A VIZSGÁLAT IDŐKERETEI

               (27)

               A vizsgálat az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése alapján e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított kilenc hónapon belül lezárul.

         J.   SZEMÉLYES ADATOK KEZELÉSE

               (28)

               A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy a vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően fogja kezelni.

         K.   MEGHALLGATÓ TISZTVISELŐ

               (29)

               Az érdekelt felek kérhetik a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő közbenjárását. A meghallgató tisztviselő összekötő szerepet tölt be az érdekelt felek és a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok között. A meghallgatási tisztviselő megvizsgálja az iratbetekintési kérelmeket, a dokumentumok bizalmas kezelését érintő vitákat, a határidők meghosszabbítására vonatkozó kérelmeket, valamint a harmadik felek által benyújtott meghallgatási kérelmeket. A meghallgató tisztviselő egyedi meghallgatást biztosíthat egy adott érdekelt fél számára, és közbenjárhat annak érdekében, hogy az érdekelt felek maradéktalanul gyakorolhassák a védelemhez való jogukat.

               (30)

               A meghallgató tisztviselő általi meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani. A meghallgató tisztviselő lehetőséget biztosít olyan meghallgatásra is, ahol az érintett felek előadhatják különböző álláspontjaikat és ellenérveiket.

               (31)

               Az érdekelt felek további információkat és elérhetőségeket a Kereskedelmi Főigazgatóság webhelyén, a meghallgató tisztviselő alábbi weboldalán találnak: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az (EU) 2016/1036 rendelet 13. cikke (3) bekezdésének megfelelően vizsgálat indul annak megállapítása érdekében, hogy a jelenleg az ex 7304 11 00, ex 7304 22 00, ex 7304 24 00, ex 7304 41 00, ex 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 és ex 7304 90 00 KN-kód (TARIC-kódok: 7304110011, 7304110019, 7304220021, 7304220029, 7304240021, 7304240029, 7304410091, 7304491091, 7304499391, 7304499591, 7304499991 és 7304900091) alá tartozó, Indiában feladott egyes varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek Unióba történő, akár Indiából származóként, akár nem ilyenként bejelentett behozatala az 1331/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet által meghatározott intézkedések kijátszásának minősül-e.
   2. cikk
   Az (EU) 2016/1036 rendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése alapján a vámhatóságok megteszik az e rendelet 1. cikkében meghatározott Unióba irányuló behozatal nyilvántartásba vételéhez szükséges lépéseket.
   A nyilvántartásba vétel kilenc hónappal e rendelet hatálybalépésének napját követően veszti hatályát.
   A Bizottság rendelet útján utasíthatja a vámhatóságokat, hogy többé ne vegyék nyilvántartásba az olyan gyártók által előállított termékek Unióba irányuló behozatalait, amelyek mentességet kértek a nyilvántartásba vétel alól, és amelyekről megállapítást nyert, hogy teljesítik a mentességhez szükséges feltételeket.
   3. cikk
   (1)   A Bizottságtól a kérdőíveket az e rendelet hatálybalépésének napjától számított 15 napon belül kell igényelni.
   (2)   Ahhoz, hogy az érdekelt felek előterjesztéseit a vizsgálat során figyelembe lehessen venni, a feleknek – eltérő rendelkezés hiányában – az e rendelet hatálybalépésének napjától számított 37 napon belül kell: a Bizottságnál jelentkezniük, írásban kifejteniük álláspontjukat, kitöltött kérdőíveiket benyújtaniuk, illetve a birtokukban lévő egyéb információkat a Bizottság rendelkezésére bocsátaniuk.
   (3)   A behozatal nyilvántartásba vétele vagy az intézkedések alóli mentességet kérelmező indiai gyártóknak bizonyítékokkal kellőképpen alátámasztott kérelmet kell benyújtaniuk ugyanezen a 37 napos határidőn belül.
   (4)   Az érdekelt felek ugyanezen a 37 napos határidőn belül kérhetik a Bizottság előtti meghallgatásukat is.
   (5)   A Bizottsághoz piacvédelmi vizsgálatok céljára csak szerzői jogi védelem alatt nem álló információkat lehet benyújtani. A harmadik felek szerzői joga alatt álló információk és/vagy adatok Bizottság felé történő benyújtását megelőzően az érdekelt feleknek a szerzői jog tulajdonosától külön engedélyt kell kérniük, amelyben kifejezetten lehetővé teszik a Bizottság számára a) az információk és adatok e piacvédelmi eljárás keretében történő használatát, valamint b) az információk és/vagy adatok e vizsgálatban érdekelt felek felé történő továbbítását, hogy azok gyakorolhassák védelemhez való jogukat.
   (6)   Az érdekelt felek által benyújtott valamennyi olyan írásbeli beadványt – beleértve az e rendeletben kért információkat, a kitöltött kérdőíveket és a leveleket –, amelyre vonatkozóan bizalmas kezelést kérelmeztek, „Limited” (korlátozott hozzáférés) jelöléssel kell ellátni (6).
   (7)   A „Limited” jelöléssel ellátott információkat benyújtó érdekelt feleknek az (EU) 2016/1036 rendelet 19. cikke (2) bekezdésének értelmében nem bizalmas jellegű összefoglalót is a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk, melyet „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátniuk. Ezeknek az összefoglalóknak megfelelő részletességűeknek kell lenniük ahhoz, hogy a bizalmasan benyújtott információk lényege kielégítő mértékben megismerhető legyen. Amennyiben a bizalmas információt rendelkezésre bocsátó érdekelt fél nem nyújt be nem bizalmas jellegű összefoglalót a kért formában és minőségben, a Bizottság az ilyen információt figyelmen kívül hagyhatja.
   (8)   Az érdekelt feleknek minden beadványukat és kérelmüket e-mailben kell benyújtaniuk, ideértve a beszkennelt meghatalmazásokat és tanúsítványokat is, kivéve a terjedelmes válaszokat, amelyeket CD-ROM vagy DVD lemezen személyesen vagy ajánlott levélben kell benyújtani. Az e-mail használatával az érdekelt felek kifejezik beleegyezésüket a Kereskedelmi Főigazgatóság weblapján közzétett, „CORRESPONDENCE WITH THE EUROPEAN COMMISSION IN TRADE DEFENCE CASES” elnevezésű dokumentumban foglalt, elektronikus beadványokra alkalmazandó szabályokat: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf.
   Az érdekelt feleknek fel kell tüntetniük nevüket, címüket, telefonszámukat és érvényes e-mail-címüket, továbbá biztosítaniuk kell, hogy a megadott e-mail-cím olyan működő hivatalos e-mail-cím legyen, amelyet naponta ellenőriznek. Amennyiben az érdekelt felek megadják elérhetőségeiket, a Bizottság ettől az időponttól kezdve kizárólag e-mailben tartja a kapcsolatot velük, kivéve, ha kifejezetten kérik, hogy a Bizottság más kommunikációs csatornán küldje részükre a dokumentumokat, vagy ha a dokumentumot a jellegéből adódóan ajánlott levélként kell elküldeni. Az érdekelt felek a Bizottsággal folytatott levelezésre vonatkozó további szabályokat és információkat – egyebek mellett az e-mailben eljuttatott küldeményekre vonatkozó elveket – megtalálják a fent említett, az érdekelt felekkel folytatott kommunikációra vonatkozó útmutatóban.
   A Bizottság levelezési címe:

               European Commission

               Directorate General for Trade

               Directorate H

               Office: CHAR 04/039

               1049 Bruxelles/Brussel

               BELGIQUE/BELGIË

               E-mail-cím: TRADE-R670-SSSPT-CIRC@ec.europa.eu

         4. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2017. február 16.-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

      (2)  A Kínai Népköztársaságból származó, egyes varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló, 2011. december 14-i 1331/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet (HL L 336., 2011.12.20., 6. o.).

      (3)  Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. november 24-i (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.) 127. cikkével összhangban két személy akkor tekintendő egymással kapcsolatban állónak, ha: a) egymás üzleti vállalkozásának tisztségviselői vagy igazgatói; b) jogilag elismert üzlettársak; c) alkalmazotti viszonyban állnak egymással; d) egy harmadik fél közvetlenül vagy közvetve tulajdonában tartja, ellenőrzi vagy birtokolja mindkettőjük kibocsátott, szavazati jogot biztosító részvényeinek vagy részesedéseinek 5 %-át vagy annál többet; e) egyikük közvetve vagy közvetlenül ellenőrzi a másikat; f) harmadik személy közvetve vagy közvetlenül mindkettőjüket ellenőrzi; g) együtt közvetlenül vagy közvetve ellenőriznek egy harmadik személyt; vagy h) ugyanannak a családnak a tagjai. A személyek kizárólag akkor minősülnek egy család tagjainak, ha az alábbi rokoni kapcsolatok valamelyikében állnak egymással: i. férj és feleség, ii. szülő és gyermek, iii. fivér és lánytestvér (akár vér szerinti, akár féltestvér), iv. nagyszülő és unoka, v. nagybácsi vagy nagynéni és unokaöcs vagy unokahúg; vi. após vagy anyós és vő vagy meny. A fentiek értelmezésében a „személy” természetes vagy jogi személyt jelent.

      (4)  Mindazonáltal, még ha a gyártók az alábbi értelemben kapcsolatban állnak is a Kínai Népköztársaságból származó érintett termék behozatalára vonatkozó meglévő intézkedések hatálya alá tartozó vállalatokkal, mentesség biztosítható, ha nem lehet bizonyítani, hogy az eredeti intézkedések hatálya alá tartozó vállalatokkal fenntartott kapcsolatot a meglévő intézkedések kijátszására hozták létre vagy használták.

      (5)  A személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és a tanács rendelet (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

      (6)  A „Limited” jelöléssel ellátott dokumentum az (EU) 2016/1036 rendelet 19. cikke és az 1994. évi GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás (dömpingellenes megállapodás) 6. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül. A dokumentum a 2001. május 30.-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében is védelem alatt áll.


title: A Bizottság 1281/2011/EU végrehajtási rendelete ( 2011. december 8. ) a 1239/2011/EU végrehajtási rendelettel megnyitott pályázati eljárás keretében kibocsátott első részleges pályázati felhívás tekintetében minimális vámtétel meghatározásáról

text:
               9.12.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 327/60

         A BIZOTTSÁG 1281/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2011. december 8.)
   a 1239/2011/EU végrehajtási rendelettel megnyitott pályázati eljárás keretében kibocsátott első részleges pályázati felhívás tekintetében minimális vámtétel meghatározásáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) és különösen annak 4. cikkével összefüggésben értelmezett 187. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A 1239/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) folyamatos pályázati felhívást nyitott meg a 2011–2012. gazdasági év tekintetében a 1701 KN-kód alá tartozó cukor csökkentett vámtétellel történő behozatalára.

               (2)

               A 1239/2011/EU végrehajtási rendelet 6. cikkével összhangban a Bizottság egy adott részleges pályázati felhívásra beérkezett pályázatokra figyelemmel eldönti, hogy nyolc számjegyű KN-kódonként meghatároz-e vagy sem minimális vámtételt.

               (3)

               Az első részleges pályázati felhívásra beérkezett pályázatok alapján a 1701 KN-kód alá tartozó cukor tekintetében egyes nyolc számjegyű kódokra vonatkozóan minimális vámtételt kell megállapítani, a többi nyolc számjegyű kódra vonatkozóan pedig nem.

               (4)

               A piac felé történő gyors reagálás és az intézkedés hatékony kezelésének biztosítása érdekében indokolt előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba.

               (5)

               A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 1239/2011/EU végrehajtási rendelettel megnyitott pályázati eljárás keretében kibocsátott első részleges pályázati felhívás tekintetében – amelynek esetében a pályázatok benyújtási határideje 2011. december 7-én járt le – a 1701 KN-kód alá tartozó cukor tekintetében a nyolc számjegyű kódokra vonatkozóan vagy az e rendelet melléklete szerinti minimális vámtétel került meghatározásra, vagy nem került meghatározásra ilyen vámtétel.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2011. december 8-án.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,
         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 318., 2011.12.1., 4. o.

      MELLÉKLET

         Minimális vámtételek

                  (EUR/tonna)

                  Nyolc számjegyű KN-kód

                  Minimális vámtétel

                  1

                  2

                  1701 11 10

                  252,50

                  1701 11 90

                  —

                  1701 12 10

                  X

                  1701 12 90

                  X

                  1701 91 00

                  X

                  1701 99 10

                  —

                  1701 99 90

                  X

                              (—)

                              a Bizottság nem határozott meg minimális vámtételt (valamennyi pályázat elutasításra került)

                              (X)

                              nem érkezett pályázat