title: A Tanács 1008/2011/EU végrehajtási rendelete ( 2011. október 10. ) az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára vonatkozó, a Thaiföldön feladott – függetlenül attól, hogy Thaiföldről származóként jelentették-e be – kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára kiterjesztett végleges dömpingellenes vám kivetéséről

text:
               13.10.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 268/1

         A TANÁCS 1008/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2011. október 10.)
   az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára vonatkozó, a Thaiföldön feladott – függetlenül attól, hogy Thaiföldről származóként jelentették-e be – kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára kiterjesztett végleges dömpingellenes vám kivetéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, 11. cikke (2), (5) és (6) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
   mivel:
   A.   ELJÁRÁS

   1.   Hatályos intézkedések

               (1)

               Egy dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) követően a Tanács az 1174/2005/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot (a továbbiakban: a végleges dömpingellenes intézkedések) vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó, az ex 8427 90 00 és az ex 8431 20 00 KN-kód alá besorolt kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára. Az intézkedések formája egy 7,6–46,7 % között ingadozó értékvám volt.

               (2)

               Egy hivatalból indított, a termékkörre vonatkozó időközi felülvizsgálatot követően a Tanács a 684/2008/EK rendelettel (3) egyértelművé tette, hogy az eredeti vizsgálat mely termékkörre terjedt ki.

               (3)

               Egy hivatalból indított, a dömpingellenes intézkedések kijátszását ellenőrző vizsgálatot követően a Tanács a 499/2009/EK rendelettel (4) kiterjesztette az 1174/2005/EK rendelettel „minden más vállalatra” kivetett végleges dömpingellenes vámot a Thaiföldön feladott – függetlenül attól, hogy Thaiföldről származóként jelentették-e be – kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára.

         2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

               (4)

               A hatályos végleges dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (5) közzétételét követően a Bizottsághoz 2010. április 21-én kérelem érkezett, amely az említett intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatának a megindítására irányult. A kérelmet két uniós gyártó nyújtotta be – a BT Products AB és a Lifter S.r.l. – (a továbbiakban: a kérelmezők), amelyek a kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik teljes uniós gyártásának nagy részét, ebben az esetben szinte az egészét képviselik.

               (5)

               A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.

         3.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

               (6)

               Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2010. július 20-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (6) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.

         4.   Vizsgálat

   4.1.   Vizsgálati időszak

               (7)

               A dömping folytatódására, illetve megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2009. július 1. és 2010. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2007. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.

         4.2.   A vizsgálatban érintett felek

               (8)

               A Bizottság hivatalosan értesítette a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a kérelmezőket, az exportáló gyártókat, az importőröket, az ismert érintett felhasználókat, valamint az exportáló ország képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és szóbeli meghallgatást kérjenek.

               (9)

               Minden olyan érdekelt fél meghallgatást nyert, aki azt kérte, és konkrét okokkal indokolni tudta, hogy miért szükséges a meghallgatása.

               (10)

               A független importőrök nyilvánvalóan nagy száma miatt helyénvalónak tűnt annak mérlegelése, hogy az alaprendelet 17. cikke szerint mintavételt kell-e alkalmazni. Annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, hogy szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, az említett felek felkérést kaptak, hogy az alaprendelet 17. cikke szerint a felülvizsgálatok megindításától számított 15 napon belül jelentkezzenek, és nyújtsák be a Bizottsághoz a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben kért információkat. Egyetlen független importőr sem jelezte azonban együttműködési szándékát, ezért nem volt szükség mintavételre.

               (11)

               A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek és azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. A kérelmezőktől, vagyis a két uniós gyártócsoporttól érkeztek válaszok. A Kínai Népköztársaság (a továbbiakban: Kína) egyetlen ismert exportáló gyártója sem működött együtt a felülvizsgálatban. A mintavételi eljárás során egyetlen importőr sem jelentkezett, és a vizsgálat során egyetlen más importőr vagy felhasználó sem szolgáltatott információt a Bizottságnak, illetve nem jelentkezett a Bizottságnál.

               (12)

               A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségét és az uniós érdeket. Az alábbi érdekelt felek telephelyein került sor ellenőrző látogatásokra:

                  Uniós gyártók

                           —

                           Lifter SRL, Casole d’Elsa, Olaszország,

                           —

                           BT Products AB, Mjölby, Svédország.

         B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

               13.

               Az e felülvizsgálatban érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban érintett és a termékkör meghatározására irányuló felülvizsgálat során tisztázott termékkel, vagyis a Kínából származó, jelenleg az ex 8427 90 00 és ex 8431 20 00 KN-kód alá besorolt kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik, azaz alváz és hidraulika. E rendelet alkalmazásában kézi emelőkocsinak az olyan kocsi minősül, amely görgőkkel ellátott, raklapok mozgatására szolgáló emelővillákkal rendelkezik, és amelyet a gyalogos gépkezelő sima, egyenletes kemény felületen csuklós kar segítségével kézi erővel tol, von és kormányoz. A kézi emelőkocsikat kizárólag arra tervezték, hogy az emelőkar pumpálásával olyan megfelelő magasságba lehessen velük emelni a rakományt, hogy az elszállítható legyen, és nincs más kiegészítő funkciójuk vagy felhasználásuk, mint például i. a rakományok mozgatása és emelése magasabbra helyezésük vagy raktározásuk segítése céljából (magasemelők); ii. raklapok egymásra helyezése (rakodógépek); iii. a rakománynak a munkavégzés szintjére történő emelése (ollós emelők); vagy iv. a rakomány felemelése és mérése (mérleges raklapemelők).

               (14)

               A vizsgálat megerősítette, hogy az eredeti vizsgálathoz hasonlóan az érintett termék, valamint a Kínában gyártott és a kínai belföldi piacon értékesített termékek, továbbá az uniós gyártók által előállított és az EU-ban értékesített termékek alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint felhasználása megegyezik, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek minősülnek.

         C.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

               (15)

               Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.

         1.   Előzetes megjegyzések

               (16)

               19 ismert kínai exportáló gyártóhoz érkezett megkeresés a Bizottságtól az eljárás megindításakor. Csupán egyetlen vállalat, a Crown Equipment (Suzhou) jelentkezett és egyezett bele a mintába való felvételébe, később azonban visszavonta együttműködését. Következésképpen egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálatban, így a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni, különös tekintettel a kérelmezők által benyújtott információkra, beleértve a felülvizsgálati kérelemben szereplő információkat, az Eurostat-adatokat és a hivatalos kínai exportstatisztikákat.

         2.   Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban

   2.1.   Analóg ország

               (17)

               Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának rendelkezései értelmében a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű, megfelelő harmadik ország (a továbbiakban: az analóg ország) árai vagy számtanilag képzett rendes értéke, vagy pedig az analóg ország által más országok (beleértve az Uniót is) esetében alkalmazott ár alapján kell megállapítani, illetve, ha ez nem lehetséges, bármilyen más elfogadható alapon megállapítható, beleértve a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat, és azt szükség esetén megfelelően módosítani kell úgy, hogy magában foglaljon egy ésszerű haszonkulcsot.

               (18)

               Az eredeti vizsgálatban Kanadát mint analóg országot vették alapul a rendes érték megállapításához. Mivel Kanadában megszűnt a gyártás, Brazíliát tervezték figyelembe venni analóg országként az e felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben. Egyetlen ismert brazil exportáló gyártó sem volt azonban hajlandó együttműködni. Alternatívaként a Bizottság 27 indiai gyártót és 2 tajvani gyártót kért fel együttműködésre, de ezek sem voltak készek együttműködni. Az érdekelt felek nem tettek javaslatot analóg országra.

               (19)

               Az egyik együtt nem működő gyártó szerint a Bizottság nem bizonyította be, hogy jelen esetben lehetetlen volt valamely analóg ország adatainak használata. A vállalat javaslatait a Bizottság leellenőrizte. Néhány esetben az együtt nem működő gyártó által javasolt vállalatokról kiderült, hogy nem gyártják az érintett terméket. A vállalat Vietnamot is javasolta analóg országként, Vietnamról azonban kiderült, hogy nem jöhet számításba, ugyanis nem tekinthető piacgazdasági berendezkedésű országnak. Amint a fenti (17) és (18) preambulumbekezdésben szerepel, a Bizottság három potenciális analóg országban – Brazília, India, Tajvan – számos vállalattal kapcsolatba lépett. A kapcsolatfelvételt azonban nem követte együttműködés. Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket analóg országgal folytatott együttműködés hiányában a hasonló termékért az Európai Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár alapján kell megállapítani, és azt szükség esetén megfelelően módosítani kell úgy, hogy egy ésszerűen elfogadható haszonkulcsot is magában foglaljon. Ezért a fenti állítást el kellett utasítani.

         2.2.   Rendes érték

               (20)

               Mivel e felülvizsgálat során nem volt analóg országból érkező együttműködés, a rendes érték meghatározásának alapjául az Unióban a hasonló termékért ténylegesen kifizetett vagy fizetendő ár szolgált, amelyet szükség esetén kiigazítottak az ésszerű nyereségkülönbözet figyelembevétele céljából. Azonos módszert alkalmaztak az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánásban részesült vállalat és az eredeti vizsgálat során abban nem részesült vállalatok esetében.

         2.3.   Exportár

               (21)

               Tekintettel arra, hogy a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, az exportárat a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. Az exportár meghatározásához különböző adatforrásokat használtak fel: Eurostat-adatokat, a kínai exportáló gyártók kérelmezők által bemutatott ajánlatait, valamint a tagállamok vámhatóságaitól összegyűjtött exportszámlákat.

         2.4.   Összehasonlítás

               (22)

               A súlyozott átlaggal számított rendes értéket összehasonlították a súlyozott átlaggal – gyártelepi paritáson – számított exportárral, a kereskedelem azonos szintjét figyelembe véve. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően és a tisztességes összehasonlítás biztosítása céljából figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló tényezők közötti különbségeket. Kiigazításokra került sor az exportáló országban az óceáni és belföldi szállítmány, valamint a biztosítás tekintetében.

         2.5.   Dömpingkülönbözet

               (23)

               Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlítása alapján állapították meg. Ez az összehasonlítás azt mutatta, hogy jelentős, 97–224 % között ingadozó volt a dömpingkülönbözet a felülvizsgálati időszakban. A dömpingkülönbözetet illetően a jelentős eltérés oka az, hogy egymástól eltérő adatokat használtak az exportár meghatározására.

         3.   A behozatal alakulása az intézkedések hatályvesztése esetén

               (24)

               A dömping felülvizsgálati időszak során történő bekövetkeztének elemzése mellett azt is megvizsgálták, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén mennyire valószínű a dömping folytatódása. Minthogy egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálatban, az alábbi következtetések az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre, vagyis a felülvizsgálati kérelemben szereplő információkra, a kérelmezők által szolgáltatott adatokra, Eurostat-adatokra, valamint a hivatalos kínai exportstatisztikákra támaszkodnak.

               (25)

               Ebben az összefüggésben az alábbiakat elemezték: a Kínából érkező behozatal alakulása, az exportőrök szabad kapacitása, az uniós piac vonzereje, a kínai belföldi árak és a harmadik országok esetében alkalmazott exportárak.

         3.1.   A Kínából származó import alakulása

               (26)

               A kínai exportáló gyártók az intézkedések 2005. évi elrendelése után továbbra is jelentős mennyiségű kézi emelőkocsit szállítottak az uniós piacra. A felülvizsgálati időszakban a Kínából az Unióba irányuló behozatalok volumene – közel 400 000 egység, ami a teljes uniós import 99 %-ának felel meg – jelentősen meghaladta az intézkedések elrendelése előtti szintet (mely a 2000. évi 118 000 egység és az eredeti vizsgálati időszak alatti 280 000 egység között mozgott).

         3.2.   Az exportőrök szabad kapacitása

               (27)

               A kínai gyártásra és kapacitásra vonatkozó egyéb információforrások hiányában az elemzést az alaprendelet 18. cikkének megfelelően végezték, a kérelmezők által benyújtott információk alapján. A felülvizsgálati kérelemben szereplő, a piacra vonatkozó információk – amelyeket nem vontak kétségbe az érdekeltek – rámutattak, hogy Kína jelentős kapacitásokkal rendelkezik. Már a 2008-as és 2009-es gyártási szint – 1,5 millió egység, illetve 800 000 egység – is több mint kétszerese volt a teljes uniós piac nagyságának. Ezenkívül a kínai gyártásnak csupán kis részét (2008-ban 14 %-át, 2009-ben pedig 23 %-át) értékesítették a kínai belföldi piacon.

               (28)

               A gyártás szintje alapján egyértelműen az a következtetés vonható le, hogy intézkedések hiányában a kínai kézi emelőkocsik további jelentős mennyiségei érkezhetnek az uniós piacra.

         3.3.   Az uniós piac vonzereje, a kínai belföldi árak és a harmadik országok esetében alkalmazott exportárak

               (29)

               Az uniós piac az árakat illetően továbbra is vonzó marad a kínai exportáló gyártók számára. A Kínából az Unióba érkező importnál az árszint kb. egyharmada az uniós gazdasági ágazat által a független uniós vevők esetében alkalmazott áraknak.

               (30)

               A kínai exportstatisztikák alapján megállapították, hogy a felülvizsgálati időszakban a kézi emelőkocsik összes kínai exportjának 40 %-a az Unióba irányult. A kínai kézi emelőkocsik második legnagyobb exportpiaca az USA volt, az összes kínai export 20 %-át ez tette ki, míg a fennmaradó hányad különböző rendeltetési helyek között oszlott meg.

               (31)

               Az EU esetében alkalmazott kínai exportárak általánosságban megfeleltek az összes harmadik ország – kivéve az USA-t – esetében alkalmazott átlagos kínai exportáraknak. Megállapítható azonban, hogy az EU-n kívüli harmadik országokba vagy az USA-ba irányuló kínai export legalább egy része (az összes kínai export 40 %-a) az intézkedések hatályvesztése esetén potenciálisan újra az EU-ba irányítható. Ez nem csupán amiatt következhet be, hogy intézkedések hiányában magasabb árak érhetők el, hanem az említett harmadik országokba irányuló export fragmentáltsága miatt is. Tekintettel az uniós piac fontosságára és a már kialakult értékesítési csatornákra, egyszerűbb volna, ha különböző országok helyett egyetlen export rendeltetési hely lenne.

               (32)

               Az EU esetében alkalmazott kínai exportárak jelentősen meghaladják az USA esetében alkalmazottakat (ez utóbbiak a felülvizsgálati időszakban 17 %-kal emelkedtek). Mivel a kínai exportőrök nem működtek együtt, nem határozható meg, hogy milyen mértékben tudható be ez az árkülönbség a termékösszetételben mutatkozó különbségeknek. A rendelkezésre álló exportadatok alapján azonban nem zárható ki, hogy a jelenleg alacsony árakon az USA-ba exportált kézi emelőkocsikat az intézkedések hatályvesztése esetén (részben) az uniós piacra irányítják át. Ennek bekövetkeztét a fenti (31) preambulumbekezdésben említettekkel lehetne magyarázni.

               (33)

               Az árak fentiekben említett összehasonlításai azt mutatják, hogy az EU továbbra is rendkívül vonzó rendeltetési hely marad a kínai exportáló gyártók számára, amelyek nagy valószínűséggel továbbra is jelentős mennyiségben és alacsony árakon exportálnák a kézi emelőkocsikat.

         3.4.   A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés

               (34)

               A fenti elemzés rámutat, hogy a Kínából érkező behozatal továbbra is dömpingelt árakon, nagyon magas dömpingkülönbözet mellett jutott el az uniós piacra. Különös tekintettel az uniós, illetve a más harmadik országbeli piacok árszintjeinek elemzésére, valamint a Kínában rendelkezésre álló kapacitásokra, megállapítható, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennáll a dömping folytatódásának valószínűsége.

         D.   AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA

   1.   Az uniós gyártás

               (35)

               Az Unión belül a hasonló terméket a két vállalatcsoport – vagyis a kérelmezők – és a kézi emelőkocsik egy harmadik uniós gyártója állítja elő. E vállalatok termelése teszi ki a hasonló termék teljes uniós gyártását az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében.

         2.   Az uniós gazdasági ágazat

               (36)

               Mivel ezek a gyártók képviselik a kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik teljes uniós gyártását, úgy tekinthető, hogy ők alkotják az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 4. cikke (1) és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében, ezért elnevezésük a továbbiakban: „uniós gazdasági ágazat”.

               (37)

               Az egyik együtt nem működő exportőr állítása szerint a Bizottság nem definiálta pontosan az uniós gazdasági ágazat fogalmát, mert mind a fogalmat, mind a kárelemzést az egyik együtt nem működő uniós gyártóra is kiterjesztette, ami állítólag sérti az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdését. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében azonban az uniós gazdasági ágazat alatt a hasonló termék gyártóinak összességét kell érteni. Így tehát az alaprendelet szerint az együtt nem működő gyártó is az uniós gazdasági ágazat részét alkotja. Amint a (42) preambulumbekezdés kifejti, az együtt nem működő uniós gyártóra vonatkozó adatokat csak az értékesített mennyiségek és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének elemzése tekintetében vettük figyelembe. Megjegyzendő továbbá, hogy a vizsgálat során tett megállapításokon az sem változtatna, ha az együtt nem működő uniós gyártót kizárnánk az elemezésből.

         E.   AZ UNIÓS PIAC HELYZETE

   1.   Előzetes megjegyzés

               (38)

               Mivel az érintett termék egyetlen kínai exportáló gyártója sem működött együtt ebben a vizsgálatban, a Kínából (a továbbiakban: érintett ország) származó érintett termék Európai Unióba irányuló behozatalára vonatkozó adatok Eurostat-adatokon alapulnak.

         2.   Felhasználás az uniós piacon

               (39)

               Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon megvalósult értékesítéseinek volumene és az Eurostattól származó importadatok alapján határozták meg.

               (40)

               2007 és a felülvizsgálati időszak között az uniós felhasználás 40 %-kal csökkent; a legnagyobb visszaesés 2008 és 2009 között volt tapasztalható.

                  1.   táblázat

                           2007

                           2008

                           2009

                           Felülvizsgálati időszak

                              Összes uniós felhasználás (darab)

                           783 330

                           654 843

                           385 410

                           468 557

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              84

                              49

                              60

         3.   A Kínából érkező behozatalok volumene, piaci részesedése és az importárak

               (41)

               A Kínából érkező import volumene a figyelembe vett időszakban 37 %-kal csökkent, és a felülvizsgálati időszak alatt elérte a 387 907 darabot. Mindazonáltal az uniós kereslet jelentős visszaesése ellenére a kínai behozatalok piaci részesedése növekedett a figyelembe vett időszakban, mivel a kínai import nem csökkent ugyanolyan mértékben, mint az uniós felhasználás. Az érintett országból származó import piaci részesedése ezért jelentősen nőtt 2007 és a felülvizsgálati időszak között, amikor is elérte a közel 83 %-os szintet. A figyelembe vett időszakban a kínai behozatalok átlagárai kis mértékben ingadoztak.

                  2.   táblázat

                           2007

                           2008

                           2009

                           Felülvizsgálati időszak

                              Az érintett országból származó behozatalok volumene

                              (darab)
                               (7)

                           612 222

                           522 573

                           300 222

                           387 907

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              85

                              49

                              63

                              Az érintett országból származó behozatalok piaci részesedése
                               (7)

                           78 %

                           80 %

                           78 %

                           83 %

                              Az érintett országból származó behozatalok ára (EUR/darab)
                               (7)

                           96

                           92

                           100

                           97

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              96

                              104

                              101

         4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

               (42)

               Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, mely hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Az adatok bizalmas kezelése érdekében (csupán két gyártó – a kérelmezők – működött együtt a felülvizsgálat során) az alábbiakban csak mutatók kerülnek nyilvánosságra. Ami a független vevőknek történő, összes uniós értékesítés volumenét, valamint az uniós gazdasági ágazat lenti 6. és 7. táblázatban feltüntetett piaci részesedését illeti, az 1. és 2. táblázattal való összhang érdekében (felhasználás és kínai piaci részesedés) az adatok mindhárom uniós gyártót figyelembe vették, beleértve a kérelmezők két vállalatcsoportját és a felülvizsgálat során nem együttműködő harmadik gyártót (ez utóbbi esetében az értékesítési volumenre vonatkozó számadatok a kérelmezők által benyújtott adatokon alapultak).

         4.1.   Termelés

               (43)

               A felülvizsgálati időszakban a gyártás 2007-hez képest 35 %-kal csökkent.

                  3.   táblázat

                           2007

                           2008

                           2009

                           Felülvizsgálati időszak

                              Gyártás (darab)

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              84

                              55

                              65

         4.2.   Kapacitás és kapacitáskihasználási arány

               (44)

               2007 és a felülvizsgálati időszak között a termelési kapacitás változatlan maradt. Bár a kapacitáskihasználás szintje már 2007-ben is alacsony volt, a termelés 2007 és a felülvizsgálati időszak közötti visszaesése azt eredményezte, hogy a kapacitáskihasználás további 20 százalékponttal csökkent 2007 és a felülvizsgálati időszak között, amikor is a kapacitáskihasználás szintje nagyon alacsony volt.

                  4.   táblázat

                           2007

                           2008

                           2009

                           Felülvizsgálati időszak

                              Termelési kapacitás (darab)

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              100

                              100

                              100

                              Kapacitáskihasználás

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              84

                              55

                              65

         4.3.   Készletek

               (45)

               Az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje 56 %-kal növekedett 2007 és a felülvizsgálati időszak között.

                  5.   táblázat

                           2007

                           2008

                           2009

                           Felülvizsgálati időszak

                              Zárókészlet (darab)

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              131

                              59

                              156

         4.4.   Értékesítési volumen

               (46)

               Az uniós piacon az uniós gazdasági ágazat független vevők számára történt értékesítései 50 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban; a legnagyobb csökkenésre 2008 és 2009 között került sor.

                  6.   táblázat

                           2007

                           2008

                           2009

                           Felülvizsgálati időszak

                              Független vevők számára történt uniós értékesítések volumene (darab)

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              79

                              55

                              50

         4.5.   Piaci részesedés

               (47)

               Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a már 2007-ben is alacsony szintről további 16 %-kal esett vissza 2007 és a felülvizsgálati időszak között. Az eredeti vizsgálatban érintett négy uniós gyártó közül kettő beszüntette a kézi emelőkocsik gyártását. Mindkét esemény a dömpingelt kínai behozatalok által az uniós piacra gyakorolt fokozott nyomás eredményének tekinthető, ezt a nyomást az uniós gazdasági ágazat az erősen visszaesett kereslet miatt még inkább érezte.

                  7.   táblázat

                           2007

                           2008

                           2009

                           Felülvizsgálati időszak

                              Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              95

                              111

                              84

         4.6.   Növekedés

               (48)

               2007 és a felülvizsgálati időszak között az uniós felhasználás 40 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 3,2 százalékponttal csökkent, miközben az érintett behozatalok piaci részesedése 5 százalékponttal nőtt.

         4.7.   Foglalkoztatás

               (49)

               Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 17 %-kal csökkent 2007 és a felülvizsgálati időszak között. Ez azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat erőfeszítéseket tett a termelés racionalizálására az erősen csökkenő keresletre való tekintettel.

                  8.   táblázat

                           2007

                           2008

                           2009

                           Felülvizsgálati időszak

                              Az érintett termékkel kapcsolatos foglalkoztatás (fő)

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              84

                              76

                              83

         4.8.   Termelékenység

               (50)

               Az uniós gazdasági ágazat munkaerejének termelékenysége (teljesítmény/alkalmazott/év) 22 %-kal csökkent 2007 és a felülvizsgálati időszak között.

                  9.   táblázat

                           2007

                           2008

                           2009

                           Felülvizsgálati időszak

                              Termelékenység (darab/alkalmazott)

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              103

                              74

                              78

         4.9.   Eladási árak és a belföldi árakat befolyásoló tényezők

               (51)

               Az uniós gazdasági ágazat eladási egységárai 2007 és a felülvizsgálati időszak között 4 %-kal növekedtek.

                  10.   táblázat

                           2007

                           2008

                           2009

                           Felülvizsgálati időszak

                              Egységár az uniós piacon (EUR/darab)

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              101

                              103

                              104

         4.10.   Bérek

               (52)

               2007 és a felülvizsgálati időszak között az alkalmazottankénti átlagbér 29 %-kal csökkent. Ez azt is mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat arra irányuló erőfeszítései sikeresek voltak, hogy a gyártási volumen drasztikus csökkenése miatti problémák ellenére csökkentse a költségeket.

                  11.   táblázat

                           2007

                           2008

                           2009

                           Felülvizsgálati időszak

                              Éves munkaerőköltség/alkalmazott (ezer EUR)

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              91

                              63

                              71

         4.11.   Beruházások

               (53)

               2007 és a felülvizsgálati időszak között az uniós ágazat által az érintett termékre fordított éves beruházások erőteljesen, 91 %-kal csökkentek.

                  12.   táblázat

                           2007

                           2008

                           2009

                           Felülvizsgálati időszak

                              Nettó beruházások (EUR)

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              58

                              27

                              9

         4.12.   Nyereségesség és a beruházások megtérülése

               (54)

               Az uniós ágazat nyereségessége 2007 és a felülvizsgálati időszak között nagy mértékben, 66 %-kal csökkent.

               (55)

               A beruházások megtérülése szintén jelentősen, 57 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.

                  13.   táblázat

                           2007

                           2008

                           2009

                           Felülvizsgálati időszak

                              A független vevőknek történt uniós értékesítések nettó nyeresége (a nettó értékesítések %-ában)

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              68

                              –2

                              34

                              Beruházások megtérülése (nettó nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének %-ában)

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              80

                              –2

                              43

         4.13.   Pénzforgalom és tőkebevonási képesség

               (56)

               Az operatív tevékenységekből származó nettó pénzforgalmat a 14. táblázat mutatja be. Semmi nem utalt arra, hogy az uniós gazdasági ágazat nehézségekbe ütközött volna a tőkebevonást illetően, aminek elsősorban az az oka, hogy néhány gyártó nagyobb csoportokhoz tartozik.

                  14.   táblázat

                           2007

                           2008

                           2009

                           Felülvizsgálati időszak

                              Pénzáramlás (EUR)

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              84

                              65

                              73

         4.14.   A dömpingkülönbözet nagysága

               (57)

               A kínai import mennyiségét, piaci részesedését és árait tekintve a tényleges dömpingkülönbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.

         4.15.   A múltbeli dömping hatásait követő fellendülés

               (58)

               A fentiekben vizsgált mutatók azt jelzik, hogy a dömpingellenes intézkedések 2005-ös bevezetése ellenére az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzete meglehetősen törékeny maradt az alacsony árú kínai termékeknek az uniós piacon való meghatározó jelenléte miatt. Ez a már eleve hátrányos helyzet egyértelműen kárhoz vezetett 2009 és a felülvizsgálati időszak között, amikor az uniós felhasználás jelentős visszaesése kiemelte a dömpingelt kínai import által gyakorolt negatív nyomás teljes mértékét. Az említett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelése és értékesítési volumene nagyobb arányban csökkent, mint az uniós felhasználás, és emiatt piaci részesedése jelentősen tovább csökkent. Ugyanebben az időszakban – az intézkedések ellenére – a kínai import piaci részesedése tovább növekedett és a kínai termékeket továbbra is lényegesen az uniós gazdasági ágazat árainál alacsonyabb árakon importálták. A felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat nyeresége tovább csökkent. Emiatt az uniós gazdasági ágazat nem volt képes felépülni a dömping hatásai alól, sőt, helyzete tovább romlott a felülvizsgálati időszakban.

         4.16.   Következtetések

               (59)

               2007 és a felülvizsgálati időszak között a dömpingellenes intézkedések megléte ellenére számos fontos mutató negatívan alakult: a nyereségesség 4,9 százalékponttal csökkent, a termelés és az értékesítések volumene 35, illetve 50 %-kal csökkent, a kapacitáskihasználás 35 %-kal esett vissza, amit a foglalkoztatás csökkenése követett. Jóllehet e negatív fejlemények egy része a felhasználás erőteljes – a figyelembe vett időszakban 40 %-os – csökkenésével magyarázható, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének további (2007 és a felülvizsgálati időszak között 4 százalékponttal való) visszaesése és a Kínából érkező behozatalok piaci részesedésének állandó növekedése egyértelműen jelzi a dömpingelt kínai importból eredő, növekvő nyomást. Figyelembe véve a kínai behozatalok uniós piacon elért szinte monopolhelyzetét, a kínai behozatalok további növekedése – többek között a rendkívül alacsony árak miatt – az uniós gazdasági ágazat fenntarthatóságának biztosításához szükséges minimumszint alá csökkentheti az ágazat termelési kapacitásának kihasználtságát. Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy két uniós gyártó arra kényszerült, hogy beszüntesse a kézi emelőkocsik gyártását a figyelembe vett időszakban, mint azt a (47) preambulumbekezdés is említi.

               (60)

               A tájékoztatáshoz fűzött észrevételeiben az egyik kínai exportáló gyártó azt állította, hogy bizonyos mutatók, köztük a termelés, az értékesítések volumene, a nyereségesség, a kapacitáskihasználás és a foglalkoztatás nem alakultak kedvezőtlenül az uniós gazdasági ágazat számára. A vállalat azonban csak a 2009 és a felülvizsgálati időszak közötti tendenciákat vette figyelembe, szemben a kárelemzéssel, amely az uniós gazdasági ágazat egészének alakulására kiterjed, mégpedig a figyelembe vett időszak alatt, azaz 2007 és a felülvizsgálati időszak között. Amint a fentiekben kifejtettük (lásd a (43)–(49) preambulumbekezdést), a kínai exportőr által említett valamennyi kármutató negatív tendenciát mutatott a figyelembe vett időszak alatt.

               (61)

               Ugyanezen exportőr azt is állította, hogy a Bizottság nem tett különbséget a dömpingelt behozatalnak és egyéb tényezőknek, különösen a gazdasági válság nyomán jelentkező kereslet-visszaesésnek tulajdonítható káros hatások között. Míg az uniós fogyasztás a figyelembe vett időszak alatt 40 %-kal csökkent, a kínai exportőrök ugyanekkor az uniós gazdasági ágazat rovására jelentős piaci részesedésre tettek szert. Amint az (58) preambulumbekezdés is kifejti, a kereslet visszaesése alatt a dömpingelt behozatal még a szokásosnál is érzékenyebben érintette az uniós gazdasági ágazatot.
               Emiatt az a következtetés vonható le, hogy a dömpingellenes intézkedések megléte ellenére az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte a felülvizsgálati időszakban.

         5.   A dömpingelt behozatal és más tényezők hatása

   5.1.   A dömpingelt behozatal hatása

               (62)

               A figyelembe vett időszakban az Európai Unióban tapasztalható felhasználás csökkenése ellenére az érintett országból érkező import volumene ezzel nem azonos mértékben csökkent, ami azt eredményezte, hogy a kínai behozatalok piaci részesedése tovább emelkedett. A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az áralákínálást és az áron alul történő értékesítést a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb tények alapján számították ki, amelyek különböző információforrásokat foglaltak magukban, pl. Eurostat-adatokat, a kínai exportáló gyártók kérelmezők által bemutatott ajánlatait, valamint a tagállamok vámhatóságaitól összegyűjtött exportszámlákat. Az érintett országból származó behozatalokról megállapították, hogy – a felhasznált információforrástól függően – 43–78 %-kal egyértelműen az uniós gazdasági ágazat árai alá kínálnak.

         5.2.   Egyéb országokból származó behozatalok

               (63)

               Az egyéb országokból származó behozatalok aránya nagyon alacsony volt, 2007 és a felülvizsgálati időszak között pedig 79 %-kal tovább csökkent. Az egyéb országokból származó behozatalok piaci részesedése szintén csökkent a felülvizsgálati időszakban. Az adatok bizalmas kezelése érdekében (két gyártó alkotja az uniós gazdasági ágazatot) az alábbiakban csak a mutatókat hozzák nyilvánosságra.

                  15.   táblázat

                           2007

                           2008

                           2009

                           Felülvizsgálati időszak

                              Az egyéb országokból származó import volumene (darab)

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              60

                              6

                              21

                              Az egyéb országokból származó import piaci részesedése

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              71

                              12

                              34

         6.   Következtetés

               (64)

               A (41) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint az érintett országból származó behozatalok piaci részesedése nőtt a figyelembe vett időszakban, az uniós felhasználás jelentős visszaesése ellenére. Emiatt a kínai import piaci részesedése növekedett, és elérte az uniós felhasználás 83 %-át a felülvizsgálati időszakban. Ez a kereslet általános csökkenése ellenére növelte a volumenek miatti nyomást, amihez a kínai behozatalok Unióra alkalmazott rendkívül alacsony importárai társultak; ez utóbbiak jelentősen az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáltak. Emiatt megállapítható, hogy okozati összefüggés van a Kínából érkező dömpingelt behozatalok és az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszakban ért jelentős kár között.

         F.   A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

   1.   Előzetes megjegyzések

               (65)

               A már említettek szerint a dömpingellenes intézkedések elrendelése nem tette lehetővé, hogy az uniós gazdasági ágazat felépüljön az ágazatot ért kár után.

         2.   A kínai export várható alakulása az intézkedések hatályvesztése esetén

               (66)

               A (27) preambulumbekezdésben említettek szerint Kína számottevő termelési kapacitással rendelkezik. Már a 2008-as és 2009-es gyártási szint – 1,5 millió egység, illetve 800 000 egység – is több mint kétszerese volt a teljes uniós piac nagyságának. Ezenkívül a kínai gyártásnak csupán kis részét (2008-ban 14 %-át, 2009-ben pedig 23 %-át) értékesítették a kínai belföldi piacon. Emiatt intézkedések hiányában a kínai kézi emelőkocsik további jelentős mennyiségei irányíthatók az uniós piacra.

               (67)

               A (31) preambulumbekezdésben említettek szerint az EU esetében alkalmazott kínai exportárak általánosságban megfelelnek az összes harmadik ország esetében alkalmazott az átlagos kínai exportáraknak. Megállapítható azonban, hogy az EU-n kívüli harmadik országokba vagy az USA-ba irányuló kínai export legalább egy része (az összes kínai export 40 %-a) az intézkedések hatályvesztése esetén potenciálisan újra az EU-ba irányítható. Ez nem csupán amiatt következhet be, hogy intézkedések hiányában magasabb árak érhetők el, hanem főleg az említett harmadik országokba irányuló export fragmentáltsága miatt. Tekintettel az uniós piac fontosságára és a már kialakult értékesítési csatornákra, egyszerűbb volna, ha különböző országok helyett egyetlen export rendeltetési hely lenne.

         3.   Következtetés

               (68)

               Tekintettel a (66) és (67) preambulumbekezdésben szereplő megállapításokra, megállapítható annak valószínűsége, hogy a felülvizsgálati időszak alatt bekövetkezett jelentős kár folytatódni fog az intézkedések hatályvesztése esetén. Ez valószínűleg az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzetének további romlásához fog vezetni, ami középtávon veszélyeztetheti az ágazat működését.

         G.   AZ UNIÓS ÉRDEK

   1.   Bevezetés

               (69)

               Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek – vagyis az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek – felmérésén alapult.

               (70)

               Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadása nem minősült az Unió érdekeivel ellentétesnek. Ezenkívül az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát egy olyan helyzet elemzése, amelyben dömpingellenes intézkedések vannak már hatályban, lehetővé teszi, hogy értékeljék a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges indokolatlanul hátrányos hatását is.

               (71)

               Ennek alapján megvizsgálták, hogy a kárt okozó dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére egyértelműen megállapítható-e, hogy az Uniónak nem érdeke, hogy ebben a konkrét esetben fenntartsa az intézkedéseket.

         2.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

               (72)

               Az uniós gazdasági ágazat folyamatosan veszített piaci részesedéséből, miközben az érintett országból származó import piaci részesedése jelentősen nőtt a figyelembe vett időszakban. Az eredeti négy gyártó közül kettő beszüntette a vizsgált termék gyártását. Ezenkívül az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte a figyelembe vett időszakban. Az intézkedések hiányában az uniós gazdasági ágazat valószínűleg még rosszabb helyzetben lenne.

         3.   Az importőrök és a felhasználók érdeke

               (73)

               A megkeresett független importőrök és felhasználók közül egy sem jelezte együttműködési szándékát. Emlékeztetni kell az eredeti vizsgálat azon megállapítására, hogy az intézkedések elrendelése nem lesz jelentős hatással a felhasználókra. Annak ellenére, hogy az intézkedések már öt éve hatályban voltak, az uniós importőrök/felhasználók továbbra is elsősorban Kínából végezték a beszerzést. Nem volt arra utaló jel, hogy nehézségekbe ütközött volna más beszerzési források felkutatása. Ezenkívül emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban együttműködő felhasználók semlegesen reagáltak az intézkedések elrendelésére, és azt a következtetést lehetett levonni, hogy üzleti tevékenységükben csekély jelentőségűek voltak a kézi emelőkocsik. Semmi nem utalt ennek az ellenkezőjére e felülvizsgálat során. Ezért arra lehet következtetni, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása valószínűleg nem lesz jelentős hatással az uniós importőrökre/felhasználókra. Valójában intézkedések hiányában a kínai dömpingelt behozatalok monopolizálhatják a kézi emelőkocsik uniós piacát.

         4.   Következtetés

               (74)

               A fentiekre való tekintettel nem állapítható meg egyértelműen, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása nem áll az Unió érdekében.

         H.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

               (75)

               Minden fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a meglévő intézkedések fenntartását szándékozott javasolni. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a tájékoztatást követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.

               (76)

               A tájékoztatáshoz fűzött észrevételeiben az uniós gazdasági ágazat kiemelte, hogy a felülvizsgálat sokkal magasabb dömping- és ár-alákínálási szinteket állapított meg, mint az eredeti vizsgálat, és a kínai behozatal egyre nagyobb nyomást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra. Az uniós gazdasági ágazat ezért azt javasolta a Bizottságnak, hogy vegye azt is fontolóra, nem kellene-e a dömpingellenes vámok szintjét kiigazítani. Ezen észrevételekre, valamint e felülvizsgálatban tett megállapításokra tekintettel jelenleg vizsgálat alatt áll az a lehetőség is, hogy a dömping tekintetében teljes időközi felülvizsgálatot indítsunk.

               (77)

               A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetni kell arra, hogy az intézkedések különböző mértékű ad valorem vámokból állnak.

               (78)

               Emlékeztetni kell arra, hogy a jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező intézkedéseket a 499/2009/EK rendelettel kiterjesztették a Thaiföldön feladott – függetlenül attól, hogy Thaiföldről származóként jelentették-e be – azonos termék behozatalára. E felülvizsgálat keretében ezzel kapcsolatban nem nyújtottak be új információkat. Emiatt a 46,7 %-os végleges dömpingellenes vámot, amely a Kínából érkező behozatalok esetében „minden más vállalatra” alkalmazandó, ki kell terjeszteni a Thaiföldön feladott – függetlenül attól, hogy Thaiföldről származóként jelentették-e be – azonos termék behozatalára.

               (79)

               Az a rendeletben meghatározott egyedi dömpingellenes vámtételeket kizárólag az e vállalatok – tehát az említett konkrét jogi személyek – által gyártott érintett termék behozatalaira kell alkalmazni. A rendelet rendelkező részében névvel és címmel kifejezetten nem említett vállalatok – beleértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyeket is – által gyártott érintett termék behozatalai nem részesülhetnek e vámtételek előnyeiből, azokra a „minden más vállalatra” érvényes vámot kell alkalmazni.

               (80)

               Az ezen egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazására vonatkozó kérelmeket (például a vállalat nevének megváltozását, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) haladéktalanul be kell nyújtani a Bizottsághoz (8). A kérelemnek minden lényeges információt tartalmaznia kell, különösen a vállalat gyártási, valamint belföldi és exportértékesítési tevékenységeinek – például az említett névváltoztatással vagy a gyártási vagy értékesítési egységek módosulásával kapcsolatos – változását. Adott esetben a rendelet az egyéni vámtételek előnyeiből részesülő vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosulni fog,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8427 90 00 (TARIC-kódok: 8427900011 és 8427900019) és az ex 8431 20 00 (TARIC-kódok: 8431200011 és 8431200019) KN-kód alá besorolt kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik – azaz alváz és hidraulika – behozatalára. E rendelet alkalmazásában kézi emelőkocsinak olyan kocsi minősül, amely görgőkkel ellátott, raklapok mozgatására szolgáló emelővillákkal rendelkezik, és amelyet a gyalogos gépkezelő sima, egyenletes kemény felületen, csuklós kar segítségével kézi erővel tol, von és kormányoz. A kézi emelőkocsikat kizárólag arra tervezték, hogy az emelőkar pumpálásával olyan magas szintre lehessen velük emelni a rakományt, hogy az elszállítható legyen, és nincs más kiegészítő funkciójuk vagy felhasználásuk, mint például i. a rakományok mozgatása és emelése magasabbra helyezésük vagy raktározásuk segítése céljából (magasemelők); ii. raklapok egymásra helyezése (rakodógépek); iii. a rakománynak a munkavégzés szintjére történő emelése (ollós emelők); vagy iv. a rakomány felemelése és mérése (mérleges raklapemelők).
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékre a nettó uniós határparitáson számított, vámfizetés előtti árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő:

               Vállalat

               Vám mértéke
               (%)

               TARIC-kiegészítőkód

               Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, Kína

               32,2

               A600

               Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, Kína

               28,5

               A601

               Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, Kína

               39,9

               A602

               Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, Kína

               7,6

               A603

               Minden más vállalat

               46,7

               A999

         (3)   A (2) bekezdésben meghatározott, a „minden más vállalatra” alkalmazandó végleges dömpingellenes vámot kiterjesztik a Thaiföldön feladott – függetlenül attól, hogy Thaiföldről származóként jelentették-e be –, jelenleg az ex 8427 90 00 és az ex 8431 20 00 (TARIC-kódok: 8427900011 és 8431200011) KN-kód alá besorolt, az (1) bekezdésben részletezett kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik – azaz alváz és hidraulika – behozatalaira.
   (4)   Eltérő rendelkezések hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Luxembourgban, 2011. október 10-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. KRASZEWSKI

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  HL L 189., 2005.7.21., 1. o.

      (3)  HL L 192., 2008.7.19., 1. o.

      (4)  HL L 151., 2009.6.16., 1. o.

      (5)  HL C 70., 2010.3.19., 29. o.

      (6)  HL C 196., 2010.7.20., 15. o.

      (7)  Eurostat-adatok. 2007-ben és 2008-ban a kínai termékek egy részét Thaiföldről származóként jelentették be, a Thaiföldről érkező behozatalokra az intézkedések kijátszása ellen 2008-ban elrendelt intézkedések bevezetéséig. Emiatt a Thaiföldről érkező, említett behozatalokat hozzáadták az érintett országból származó behozatalokhoz, ami kis mértékben módosította a 2. táblázatban a 2007-re és 2008-ra vonatkozó adatokat.

      (8)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Brussels, Belgium (Európai Bizottság, Kereskedelmi Főigazgatóság, H. Igazgatóság, 1049 Brüsszel, Belgium).


title: A Tanács (EU) 2015/548 végrehajtási rendelete ( 2015. április 7. ) az iráni helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 359/2011/EU rendelet végrehajtásáról

text:
               8.4.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 92/1

         A TANÁCS (EU) 2015/548 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. április 7.)
   az iráni helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 359/2011/EU rendelet végrehajtásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre,
   tekintettel az iráni helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló, 2011. április 12-i 359/2011/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2011. április 12-én elfogadta a 359/2011/EU rendeletet.

               (2)

               A 2011/235/KKBP tanácsi határozat (2) felülvizsgálata alapján a Tanács megállapította, hogy az határozatban foglalt korlátozó intézkedések hatályát 2016. április 13-ig meg kell hosszabbítani.

               (3)

               A Tanács azt is megállapította, hogy a 359/2011/EU rendelet I. mellékletében foglalt egyes személyekre és az egyik szervezetre vonatkozó bejegyzéseket naprakésszé kell tenni.

               (4)

               Ezenfelül nem indokolt a továbbiakban két személynek a 359/2011/EU rendelet I. mellékletében foglalt, korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékében való szerepeltetése.

               (5)

               Emellett a 359/2011/EU rendelet I. mellékletében már szereplő személyre vonatkozó bejegyzést törölni kell.

               (6)

               A 359/2011/EU rendelet I. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 359/2011/EU tanácsi rendelet I. melléklete az e rendelet mellékletében foglaltak szerint módosul.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. április 7-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. RINKĒVIČS

      (1)  HL L 100., 2011.4.14., 1. o.

      (2)  A Tanács 2011. április 12-i 2011/235/KKBP határozata az iráni helyzetre tekintettel egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről (HL L 100., 2011.4.14., 51. o.)

      MELLÉKLET

                  1.

                  A következő személyekre vonatkozó bejegyzéseket törölni kell a 359/2011/EU tanácsi rendelet I. mellékletében foglalt jegyzékből:

                              42.

                              HEYDARI Nabiollah

                              70.

                              REZVANI Gholomani

                              72.

                              ELAHI Mousa Khalil

                  2.

                  A 359/2011/EU tanácsi rendelet I. mellékletében szereplő következő személyekre és szervezetre vonatkozó bejegyzések helyébe az alábbi bejegyzések lépnek:

                     Személyek

                              Név

                              Azonosító adat

                              Indoklás

                              A jegyzékbe való felvétel időpontja

                              10.

                              RADAN Ahmad-Reza

                              Születési hely: Iszfahán (Irán) – Születési idő: 1963

                              A Rendőrségi Stratégiai Tanulmányok Központjának vezetője, az Iráni Nemzeti Rendőrség korábbi helyettes vezetője 2014. júniusig. Radan 2008-tól volt az Iráni Nemzeti Rendőrség helyettes vezetője, és ilyen minőségében ő felelt a rendőrség által a tüntetőkkel szemben elkövetett verésekért, gyilkosságokért, önkényes letartóztatásokért és fogva tartásokért.

                              2011.4.12.

                              13.

                              TAEB Hossein

                              Születési hely: Teherán – Születési idő: 1963

                              Az IRGC hírszerzési alparancsnoka. A Baszidzs korábbi parancsnoka 2009. októberig. A parancsnoksága alá tartozó erők részt vettek békés tüntetők tömeges megverésében, meggyilkolásában, fogva tartásában és kínzásában.

                              2011.4.12.

                              14.

                              SHARIATI Seyeed Hassan

                              A Meshedi Bíróság korábbi vezetője 2014. szeptemberig. Valószínűleg már folyamatban van egy másik tisztségbe való kinevezése. A felügyelete alatt lefolytatott tárgyalások rögtönítélő, zárt ülésben megtartott tárgyalások voltak, ahol a vádlottak alapvető jogait nem tartották tiszteletben, és az ítéleteket erővel vagy kínzással kikényszerített vallomásokra alapozták. Mivel tömegével adtak ki kivégzési parancsot, a halálbüntetések kiszabása a tisztességes bírósági eljárás biztosítása nélkül történt.

                              2011.4.12.

                              15.

                              DORRI- NADJAFABADI Ghorban-Ali

                              Születési hely: Nadzsafabad (Irán) – Születési idő: 1945

                              A Szakértők Közgyűlésének tagja, valamint a legfelsőbb vezetőt képviseli a Markazi („középső”) tartományban. Irán korábbi főügyésze 2009. szeptemberig, valamint korábbi hírszerzési miniszter, Khatami elnöksége alatt.
                              Irán főügyészeként ő rendelte el és felügyelte a választások utáni első tüntetéseket követő kirakatpereket, ahol a vádlottaknak nem biztosították a jogaikat, és ügyvédet sem. Felelősséggel tartozik a kahrizaki visszaélésekért is.

                              2011.4.12.

                              16.

                              HADDAD Hassan (más néven: Hassan ZAREH DEHNAVI)

                              Korábbi bíró, Teheráni Forradalmi Bíróság, 26. körzet. Ő felelt a választásokat követő válság kapcsán fogva tartottak ügyeiért, és az elhallgattatásuk céljából rendszeresen megfélemlítette a fogvatartottak családját. Döntő szerepe volt a kahrizaki börtönbe való bebörtönzések elrendelésében. 2014. novemberben az iráni hatóságok hivatalosan elismerték, hogy szerepe volt a fogvatartottak halálában.

                              2011.4.12.

                              18.

                              HEYDARIFAR Ali-Akbar

                              Korábbi bíró, Teheráni Forradalmi Bíróság. Részt vett a tüntetők ügyeivel kapcsolatos tárgyalásokon. A bíróság meghallgatta a kahrizaki börtönben kikényszerített vallomások kapcsán. Döntő szerepe volt a kahrizaki börtönbe való bebörtönzések elrendelésében. 2014. novemberben az iráni hatóságok hivatalosan elismerték, hogy szerepe volt a fogvatartottak elhalálozásában.

                              2011.4.12.

                              19.

                              JAFARI- DOLATABADI Abbas

                              Születési hely: Jazd (Irán) – Születési idő: 1953

                              Teheráni főügyész 2009. augusztus óta. Dolatabadi hivatala nagy számú tüntetőt helyezett vád alá, köztük olyan személyeket, akik 2009 decemberében részt vettek az Ashura-napi tüntetéseken. 2009 szeptemberében elrendelte Karroubi hivatalának bezárását és több reformpolitikus letartóztatását, 2010 júniusában pedig betiltott két reformpárti politikai pártot. Hivatala a „Muharebeh” vádjával (Isten elleni háború) vádolt meg tüntetőket, amely halálbüntetést von maga után, és megtagadta a tisztességes eljárás biztosítását. Hivatala továbbá a politikai ellenzék elleni széles körű erőszakos fellépés részeként reformpárti személyeket, emberi jogi aktivistákat és a médiában dolgozókat vett célba és tartóztatott le.

                              20.

                              MOGHISSEH Mohammad (más néven: NASSERIAN)

                              Bíró, a Teheráni Forradalmi Bíróság vezetője, 28. körzet. Választások utáni ügyekkel foglalkozott. Tisztességtelen bírósági eljárásokban hosszú szabadságvesztés-büntetést kiszabó ítéleteket hozott társadalmi és politikai aktivisták, valamint újságírók ellen, továbbá halálbüntetést kiszabó ítéleteket számos tüntető, illetve társadalmi és politikai aktivista ellen.

                              2011.4.12.

                              21.

                              MOHSENI-EJEI Gholam-Hossein

                              Születési hely: Edzsije – Születési idő: 1956 körül

                              Irán főügyésze 2009. szeptember óta, a bírói kar szóvivője, valamint korábbi hírszerzési miniszter, a 2009-es választások idején. A 2009-es választások idején ő volt a hírszerzési miniszter, és az irányítása alá tartozó hírszerzési ügynökök aktivisták, újságírók, a rendszert bírálók és reformpárti politikusok százainak fogva tartásáért és kínzásáért, valamint hamis vallomások kikényszerítéséért voltak felelősek. Ezenfelül politikai szereplőket hamis vallomások megtételére kényszerítettek elviselhetetlen kihallgatások folyamán, amelyeknek részeként kínozták, bántották, zsarolták őket, és családtagjaikat megfenyegették.

                              2011.4.12.

                              22.

                              MORTAZAVI Said

                              Születési hely: Mejbod, Jazd tartomány (Irán) – Születési idő: 1967

                              Korábbi teheráni főügyész 2009. augusztusig.
                              Teheráni főügyészként olyan általános hatályú határozatot adott ki, amelyet aktivisták, újságírók és diákok százainak őrizetbe vételéhez használtak fel. 2010. januárban egy parlamenti vizsgálat megállapította, hogy közvetlenül felelős három olyan fogoly fogva tartásáért, akik az őrizet során később elhaláloztak. 2010. augusztusban felfüggesztették hivatalából, miután az iráni igazságszolgáltatás vizsgálatot folytatott ellene azzal kapcsolatban, hogy mi volt a szerepe a választások után az ő parancsára letartóztatott három férfi halálában. 2014. novemberben az iráni hatóságok hivatalosan elismerték, hogy szerepe volt a fogvatartottak halálában.

                              2011.4.12.

                              23.

                              PIR-ABASSI Abbas

                              Bíró, Teheráni Forradalmi Bíróság, 26. körzet. A választások utáni ügyekért felel, tisztességtelen bírósági eljárásokban hosszú szabadságvesztés-büntetést kiszabó ítéleteket hozott emberi jogi aktivisták ellen, valamint halálbüntetést kiszabó ítéleteket számos tüntető ellen.

                              2011.4.12.

                              28.

                              YASAGHI Ali-Akbar

                              A Legfelsőbb Bíróság bírája. Korábbi tárgyalásvezető bíró, Meshedi Forradalmi Bíróság. A felügyelete alatt lefolytatott tárgyalások rögtönítélő, zárt ülésben megtartott tárgyalások voltak, ahol a vádlottak alapvető jogait nem tartották tiszteletben. Mivel tömegével adtak ki kivégzési parancsot, a halálbüntetések kiszabása a tisztességes bírósági eljárás biztosítása nélkül történt.

                              2011.4.12.

                              30.

                              ESMAILI Gholam-Hossein

                              A teheráni bírói kar elnöke. Az Iráni Börtönök Szervezetének korábbi vezetője. Ezen minőségében közreműködött politikai tüntetők tömeges őrizetbe vételében és a börtönökben elkövetett visszaélések eltussolásában.

                              2011.4.12.

                              34.

                              AKBARSHAHI Ali-Reza

                              Az Iráni Kábítószer Elleni Parancsnokság főigazgatója. A teheráni rendőrség korábbi parancsnoka. Vezetése alatt a rendőri erők törvénytelen erőszakot alkalmaztak a gyanúsítottakkal szemben a letartóztatás és az előzetes fogva tartás során. A teheráni rendőrség továbbá 2009 júniusában részt vett a teheráni egyetemi kollégiumokkal szembeni rajtaütésekben, amelyek során egy iráni madzslisz bizottság szerint több mint 100 diák sérült meg a rendőrség és a Baszidzs akciói nyomán.

                              2011.10.10.

                              36.

                              AVAEE Seyyed Ali-Reza (más néven: AVAEE Seyyed Alireza)

                              2014. április óta tanácsadó a Bírák Fegyelmi Bíróságán. A teheráni bírói kar korábbi elnöke. A teheráni bírói kar elnökeként felelős volt az emberi jogok megsértésért, önkényes letartóztatásokért, a fogvatartottak jogainak megtagadásáért és a kivégzések számának növekedéséért.

                              2011.10.10.

                              37.

                              BANESHI Jaber

                              Az iráni bírói kar tanácsadója. Korábbi sirázi ügyész 2012-ig. Felelős volt a halálbüntetés túlzott és egyre terjedő alkalmazásáért azáltal, hogy több tucat halálbüntetést szabott ki. Ügyész volt a 2008-as sirázi pokolgépes merénylet ügyében, amelyet a rezsim arra használt fel, hogy számos ellenfelét halálra ítélje.

                              2011.10.10.

                              40.

                              HABIBI Mohammad Reza

                              Iszfahán helyettes ügyésze. Részt vett a vádlottaktól a tisztességes eljárást megtagadó eljárásokban; ilyen volt például a 2011 májusában azt követően kivégzett Abdollah Fathi ügye, hogy Habibi a 2010. márciusi tárgyalásán figyelmen kívül hagyta a meghallhatáshoz való jogát és a mentális egészségi állapotát. Közreműködött tehát a szabályszerű eljáráshoz való jog súlyos megsértésében, ami hozzájárult a halálbüntetés túlzott és egyre terjedő alkalmazásához, valamint ahhoz, hogy 2011 óta ugrásszerűen megnőtt a kivégzések száma.

                              2011.10.10.

                              41.

                              HEJAZI Mohammad

                              Születési hely: Iszfahán Születési idő: 1956

                              A fegyveres erők helyettes vezetőjeként kulcsszerepet töltött be Irán „ellenségeinek” megfélemlítésében és megfenyegetésében, valamint az iraki kurd falvak bombázásában. Az Iszlám Forradalmi Gárda Sarollah hadtestének korábbi vezetőjeként és a Baszidzs milícia korábbi vezetőjeként központi szerepe volt a választásokat követő, tüntetők elleni erőszakos fellépésekben.

                              2011.10.10.

                              47.

                              KHALILOLLAHI Moussa (más néven: KHALILOLLAHI Mousa, ELAHI Mousa Khalil)

                              Tebrizi ügyész. Részt vett Sakineh Mohammadi-Ashtiani ügyében, és közreműködik a szabályszerű eljáráshoz való jog súlyos megsértésében.

                              2011.10.10.

                              48.

                              MAHSOULI Sadeq (más néven: MAHSULI, Sadeq)

                              Születési hely: Urmia (Irán) Születési idő: 1959/60

                              Mahmúd Ahmadinezsád korábbi iráni elnöknek és a Hasznosítási Tanács jelenlegi tagjának a tanácsadója és az Ellenállási Front tagja. Népjóléti és társadalombiztosítási miniszter 2009 és 2011 között. Belügyminiszter 2009. augusztusig. Belügyminiszterként Mahsoulinak hatalma volt valamennyi rendőri erő, belügyminisztériumi biztonsági ügynök és titkosrendőr felett. Az irányítása alatt álló erők hajtották végre 2009. június 14-én a Teheráni Egyetem kollégiumaival szembeni támadásokat, valamint ők kínozták meg a diákokat a minisztérium alagsorában (az alagsor hírhedt 4. szintjén). Más tüntetők a rendőrség által Mahsouli irányítása mellett működtetett kahrizaki börtönben szenvedtek súlyos visszaéléseket.

                              2011.10.10.

                              49.

                              MALEKI Mojtaba

                              Kermanshahi ügyész. Szerepet játszott az Iránban kiszabott halálos ítéletek számának drámai növekedésében, többek között lefolytatva a vádeljárást hét olyan fogoly ügyében, akiket azután kábítószer-kereskedelemért elítéltek és még aznap – 2010. január 3-án – felakasztottak a kermanshahi központi börtönben.

                              2011.10.10.

                              52.

                              KHODAEI SOURI Hojatollah

                              Születési hely: Selseleh (Irán) – Születési idő: 1964

                              A nemzetbiztonsági és külpolitikai bizottság tagja. Loresztán tartomány parlamenti képviselője. A parlament kül- és biztonságpolitikai bizottságának tagja. Az evini börtön korábbi vezetője 2012-ig. Souri vezetése alatt a kínzás bevett gyakorlat volt az evini börtönben. A 209. körletben számos aktivistát tartottak fogva a hatalmon lévő kormánnyal szembeni békés tevékenységeik miatt.

                              2011.10.10.

                              53.

                              TALA Hossein (más néven: TALA Hosseyn)

                              Iráni parlamenti képviselő. Teherán tartomány korábbi főkormányzója („Farmandar”) 2010 szeptemberéig, felelős volt a rendőri erők beavatkozásáért és ezáltal a tüntetések elnyomásáért.
                              2010 decemberében kitüntetésben részesült a választásokat követő kemény fellépésekben játszott szerepéért.

                              2011.10.10.

                              54.

                              TAMADDON Morteza (más néven: TAMADON Morteza)

                              Születési hely: Sáhre-Kord – Iszfahán Születési idő: 1959

                              Teherán tartomány közbiztonsági tanácsának a vezetője. Az Iszlám Forradalmi Gárda tagja, Teherán tartomány korábbi főkormányzója.
                              Kormányzóként, valamint Teherán tartomány közbiztonsági tanácsának vezetőjeként általános felelősség terheli az Iszlám Forradalmi Gárda által Teherán tartományban elkövetett minden elnyomó tevékenységért, beleértve a 2009. júniusa óta zajló politikai tüntetések leverését is.

                              2011.10.10.

                              57.

                              HAJMOHAM- MADI Aziz

                              Teherán tartomány büntetőbíróságának bírája. Az Evini Bíróság első tanácsának korábbi bírája. A tüntetőkkel szemben indított eljárásokban több tárgyalást is vezetett, például Abdol-Reza Ghanbari tanár ügyében, akit politikai tevékenysége miatt 2010 januárjában letartóztattak és halálra ítéltek. Az Evini Elsőfokú Bíróság az evini börtön falai között jött létre, és létrehozását Jafari Dolatabadi 2010 márciusában a védelmébe vette. Ebben a börtönben egyes vádlottakat elkülönítve tartottak, rossz bánásmódban részesítettek és hamis tanúvallomásokra kényszerítettek.

                              2011.10.10.

                              59.

                              BAKHTIARI Seyyed Morteza

                              Születési hely: Meshed (Irán) Születési idő: 1952

                              Az államügyész helyettese, politikai és biztonsági kérdésekért felelős. Korábbi igazságügy-miniszter 2009 és 2013 között.
                              Igazságügy-minisztersége idején az iráni börtönviszonyok színvonala jócskán a nemzetközileg elfogadott normák szintje alá süllyedt, és a fogvatartottakkal szembeni rossz bánásmód általános gyakorlattá vált. Emellett kulcsszerepet játszott az iráni diaszpóra fenyegetésében és zaklatásában azáltal, hogy bejelentette egy olyan különleges bíróság felállítását, amely kizárólag az országhatárokon kívül élő irániakkal kapcsolatos ügyekkel foglalkozik. Emellett az ő irányítása alatt hirtelen megugrott az Iránban végrehajtott kivégzések száma, beleértve a kormány által elhallgatott titkos kivégzéseket és a kábítószerrel kapcsolatos bűncselekményekért való kivégzéseket is.

                              2011.10.10.

                              60.

                              HOSSEINI Dr Mohammad (más néven: HOSSEYNI, Dr Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed és Sayyid)

                              Születési hely: Rafszandzsán, Kermán tartomány Születési idő: 1961

                              Mahmúd Ahmadinezsád korábbi iráni elnöknek és a Hasznosítási Tanács jelenlegi tagjának a tanácsadója. Korábbi kulturális és iszlámügyi miniszter (2009–2013). A Forradalmi Gárda volt tagja, közreműködött az újságírók elnyomásában.

                              2011.10.10.

                              61.

                              MOSLEHI Heydar (más néven: MOSLEHI Heidar; MOSLEHI Haidar)

                              Születési hely: Iszfahán (Irán) Születési idő: 1956

                              A papság háborús szerepéről szóló kiadványokkal foglalkozó szervezet vezetője. Korábbi hírszerzési miniszter (2009–2013).
                              A hírszerzési minisztérium az irányítása alatt folytatta a tüntetők és a rendszer bírálói önkényes fogva tartásának és üldözésének általános gyakorlatát. A hírszerzési minisztérium továbbra is fenntartja az evini börtön 209. körletét, ahol számos aktivistát tartanak fogva a hatalmon lévő kormánnyal szembeni békés tevékenységeik miatt. A hírszerzési minisztérium vallatói a 209. körletben a foglyokkal szemben verést, lelki terrort és nemi erőszakot alkalmaztak.

                              2011.10.10.

                              62.

                              ZARGHAMI Ezzatollah

                              Születési hely: Dezful (Irán) Születési idő: 1959. július 22.

                              Az Iráni Iszlám Köztársaság Műsorszolgáltatási Hatóságának (IRIB) vezetője 2014 novemberéig. Valószínűleg már folyamatban van egy másik tisztségbe való kinevezése. Az IRIB-nél betöltött tisztségében ő felelt a programokat érintő döntésekért. Az IRIB 2009 augusztusában és 2011 decemberében fogvatartottak által kényszer alatt tett vallomásokat és számos kirakatpert sugárzott. Ez a tisztességes és jogszerű eljáráshoz való joggal kapcsolatos nemzetközi előírások egyértelmű megsértése.

                              2012.3.23.

                              63.

                              TAGHIPOUR Reza

                              Születési hely: Maragheh (Irán) Születési idő: 1957

                              A teheráni városi tanács tagja. Korábbi információs és hírközlési miniszter (2009–2012)
                              Információs miniszterként a cenzúráért, valamint az internetes tevékenységeknek és a kommunikáció minden formájának (különös tekintettel a mobiltelefonokra) az ellenőrzéséért felelős egyik legmagasabb rangú tisztviselő volt. Politikai fogvatartottak kihallgatása során a kihallgatók a fogvatartottak személyes adatait, e-mailjeit és beszélgetéseit is felhasználják. A 2009-es elnökválasztás óta az utcai demonstrációk alatt számos alkalommal blokkolták a mobilhálózatok használatát és a szöveges üzenetküldést, zavarták a TV-csatornák műholdas adásait, az internetforgalmat pedig lokálisan felfüggesztették vagy legalábbis lelassították.

                              2012.3.23.

                              64.

                              KAZEMI Toraj

                              A rendőrség műszaki és kommunikációs részlegének ezredese. Kormányzati hackereket toborzó kampányt indított annak érdekében, hogy hatékonyabban ellenőrizzék az internetes adatforgalmat, és gátolják a „kártékony” weboldalak működését.

                              2012.3.23.

                              65.

                              LARIJANI Sadeq

                              Születési hely: Nedzsef (Irak) Születési idő: 1960 vagy 1961. augusztus

                              A bírói kar elnöke. A bírói kar elnökének jóvá kell hagynia, illetve ellen kell jegyeznie minden olyan ítéletet, amelyet qisas (megtorlás), hodoud (Isten ellen elkövetett bűnök) és ta'zirat (az állam ellen elkövetett bűncselekmények) ügyében hoznak. Ez halálbüntetést, korbácsolást és amputálást kirovó ítéleteket is magában foglal. Ily módon a nemzetközi előírásokat megsértve számos halálos ítéletet is személyesen ellenjegyzett, többek között megkövezéseket, akasztásokat, fiatalkorúak kivégzését és nyilvános kivégzéseket, amelyek során például hidakra több ezres tömegek előtt akasztottak fel fogvatartottakat.
                              Csonkítást – például amputálást, valamint savnak az elítélt szemébe csepegtetését – kimondó ítéleteket is jóváhagyott. Sadeq Larijani hivatalba lépése óta jelentősen megszaporodtak a politikai indíttatású letartóztatások, valamint megnőtt az emberijog-védők és a kisebbséghez tartozó személyek önkényes letartóztatásainak a száma. 2009 óta a kivégzések száma is látványosan megnőtt. Sadeq Larijanit emellett felelősség terheli azért, hogy az iráni igazságszolgáltatási folyamatban rendszerszinten sérül a tisztességes eljáráshoz való jog.

                              2012.3.23.

                              66.

                              MIRHEJAZI Ali

                              A legfelsőbb vezető belső köreihez tartozik, részt vett a tiltakozások elfojtását szolgáló azon utasítások kidolgozásában, amelyeket 2009 óta alkalmaznak, továbbá kapcsolatban áll a tiltakozások elfojtásáért felelős személyekkel.

                              2012.3.23.

                              68.

                              RAMIN Mohammad-Ali

                              Születési hely: Dezful (Irán) Születési idő: 1954

                              A Nemzetközi Holokauszt Alapítvány főtitkára, amely szervezet 2006-ban, a holokauszt felülvizsgálatával foglalkozó nemzetközi konferencián jött létre. A konferenciát az iráni kormány nevében Ramin szervezte meg. Mivel 2013 decemberéig a sajtóért felelős miniszterhelyettes volt, elsődlegesen ő felel a cenzúráért. Közvetlenül felelős több reformpárti sajtóorgánum betiltásáért (Etemad, Etemad-e Melli, Shargh stb.), a független újságírói szakszervezet megszüntetéséért, továbbá újságírók megfélemlítéséért, illetve letartóztatásáért.

                              2012.3.23.

                              69.

                              MORTAZAVI Seyyed Solat

                              Születési hely: Mejbod (Irán) Születési idő: 1967

                              Irán második legnagyobb városának, Meshednek a polgármestere, ahol rendszeresen tartanak nyilvános kivégzéseket. Politikai ügyekért felelős korábbi belügyminiszter-helyettes. Felelős volt a törvényes jogaik – többek között a véleménynyilvánítás szabadsága – védelmében szót emelő személyekkel szembeni erőszakos fellépésért. Később a 2012-es parlamenti választások és a 2013-as elnökválasztás idejére az iráni választási bizottság vezetőjévé nevezték ki.

                              2012.3.23.

                              73.

                              FAHRADI Ali

                              Karadzsi ügyész. Többek között azzal, hogy vádeljárást folytat halálbüntetést kiszabó tárgyalásokon, súlyosan megsérti az emberi jogokat. Ügyészsége idején nagy számban hajtottak végre kivégzéseket a karadzsi régióban.

                              2012.3.23.

                              74.

                              REZVANMA- NESH Ali

                              Ügyész. Súlyosan megsértette az emberi jogokat, többek között tevékenységével hozzájárult egy fiatalkorú kivégzéséhez.

                              2012.3.23.

                              75.

                              RAMEZANI Gholamhosein

                              A védelmi minisztérium biztonsági vezetője. Az IRGC korábbi védelmi és biztonsági vezetője 2012 márciusáig. Az IRGC korábbi hírszerzési parancsnoka 2009 októberéig. Közreműködött a véleménynyilvánítás szabadságának elfolytásában, többek között kapcsolatban állt olyan személyekkel, akik a bloggerek/újságírók 2004-es letartóztatásáért és megkínzásáért felelősek, és a híradások szerint szerepe volt a választásokat követő 2009-es tüntetések elfojtásában.

                              2012.3.23.

                              77.

                              JAFARI Reza

                              Születési idő: 1967

                              2012 óta tanácsadó a Bírák Fegyelmi Bíróságán. A büntetendő webes tartalmak meghatározásával foglalkozó bizottság tagja, amely szerv a weboldalakért és a közösségi média cenzúrájáért felel. A számítástechnikai bűnözés üldözéséért felelős különleges egység korábbi vezetője 2007 és 2012 között. Részt vett a véleménynyilvánítás szabadságának elnyomásában, többek között felelős volt bloggerek és újságírók letartóztatásáért, fogva tartásáért és büntetőeljárás alá vonásáért. A számítástechnikai bűnözés gyanújával letartóztatott személyekkel rosszul bántak, és a velük szemben folytatott bírósági eljárás tisztességtelen volt.

                              2012.3.23.

                              78.

                              RESHTE- AHMADI Bahram

                              Az egyik észak teheráni rendes bíróság bírája. Korábban ellenőr a Teheráni Államügyészi Hivatalban. Teherán tartomány büntetés-végrehajtási ügyekkel foglalkozó hivatalának helyettes vezetője. Teherán korábbi ügyészhelyettese 2013-ig. Ő irányította az evini ügyészi hivatalt. Megtagadta a bebörtönzött emberijog-védők és a politikai fogvatartottak jogait, többek között a látogatáshoz való jogot és a fogvatartottak egyéb jogait.

                              2012.3.23.

                              79.

                              RASHIDI AGHDAM, Ali Ashraf

                              Az evini börtön 2012 közepén kinevezett parancsnoka. Kinevezése óta romlottak a börtönkörülmények, és a híradások szerint egyre rosszabbul bánnak a fogvatartottakkal. 2012 októberében, jogai megsértése és a börtönőrök erőszakos fellépése elleni tiltakozásul kilenc női rab éhségsztrájkba kezdett.

                              2013.3.12.

                              80.

                              KIASATI Morteza

                              Az Ahvázi Forradalmi Bíróság 4. körzetének bírája. Halálra ítélt négy arab politikai foglyot, Taha Heidariant, Abbas Heidariant, Abd al-Rahman Heidariant (fivérek) és Ali Sharifit. A négy férfit letartóztatták, megkínozták és szabályszerű eljárás nélkül felakasztották. Ezek az esetek és a szabályszerű eljárás hiánya szerepelnek az ENSZ iráni emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges előadójának 2012. szeptember 13-i jelentésében és az ENSZ Főtitkárának Iránról szóló 2012. augusztus 22-i jelentésében.

                              2013.3.12.

                              81.

                              MOUSSAVI, Seyed Mohammad Bagher

                              Az Ahvázi Forradalmi Bíróság 2. körzetének bírája. 2012. március 17-én halálra ítélt öt ahvázi arab férfit, Mohammad Ali Amourit, Hashem Sha'bani Amourit, Hadi Rashedit, Sayed Jaber Alboshokát és Sayed Mokhtar Alboshokát, a „nemzetbiztonság ellen irányuló tevékenységekért” és „Istennel való szembeszegülésért”. A büntetéseket az iráni legfelsőbb bíróság 2013. január 9-én helybenhagyta. Az öt férfit több mint egy évig tartották fogva vádemelés nélkül, megkínozták és szabályszerű eljárás nélkül ítélték el.

                              2013.3.12.

                              82.

                              SARAFRAZ, Mohammad (Dr.) (más néven: Haj-agha Sarafraz)

                              Születési idő: 1963 körül Születési hely: Teherán Lakóhely: Teherán Munkahely: az IRIB és a PressTV székhelye, Teherán

                              Az Iráni Iszlám Köztársaság Műsorszolgáltatási Hatóságának (IRIB) elnöke. Az IRIB World Service és a Press TV műsorszolgáltatók korábbi vezetője; ő volt felelős a programokat érintő döntésekért. Szoros kapcsolatban áll az állambiztonsági apparátussal. Vezetése alatt a Press TV és az IRIB együttműködött az iráni biztonsági szolgálatokkal és az ügyészekkel, és a fogvatartottakból kikényszerített vallomásokat sugárzott, többek között az iráni–kanadai újságíró és filmes, Maziar Bahari vallomását az „Iran Today” című, hetente jelentkező magazinműsorban. Bahari kényszer alatt tett vallomását a börtönben vették fel, és ennek 2011-es sugárzásáért az OFCOM független médiaszabályozó szervezet 100 000 GBP büntetést szabott ki a Press TV-re az Egyesült Királyságban. Sarafraz tehát megsértette a szabályszerű és tisztességes eljáráshoz való jogot.

                              2013.3.12.

                              83.

                              JAFARI, Asadollah

                              Mázandarán tartomány ügyésze, felelős baháiok jogtalan letartóztatásáért és jogaik megsértéséért a letartóztatástól kezdve egészen odáig, hogy magánzárkában tartották őket a hírszerzés fogva tartó központjában. Hat olyan konkrét esetet dokumentáltak, amelyekben nem szabályszerű eljárásra került sor. Azon ügyek közül, amelyekben Jafari folytatta le a vádeljárást, számos végződött kivégzéssel, többek között nyilvános kivégzéssel.

                              2013.3.12.

                              85.

                              HAMLBAR, Rahim

                              A Tebrizi Forradalmi Bíróság 1. körzetének bírája. Súlyos büntetéseket szabott ki újságírókra, az azeri etnikai kisebbség tagjaira, valamint munkajogi aktivistákra, azzal vádolva őket, hogy kémkedtek, a nemzetbiztonság ellen tevékenykedtek, az iráni rezsim elleni propagandát folytattak, vagy megsértették az iráni vezetőt. Ítéletei gyakran nem szabályszerű eljárást követően születtek, a fogvatartottakat pedig hamis vallomások megtételére kényszerítették. Nagy nyilvánosságot kapott az az ügy, amelyben a 2012. augusztusi iráni földrengést követően segíteni szándékozó húsz önkéntest ítélt börtönbüntetésre, mivel segíteni próbáltak a földrengés áldozatainak. A bíróság szerint az önkéntesek bűnösnek találtattak a nemzetbiztonság elleni bűnök elkövetésére irányuló szervezkedésben és összejátszásban.

                              2013.3.12.

                              86.

                              MUSAVI- TABAR, Seyyed Reza

                              A Sirázi Forradalmi Ügyészség vezetője. Felelősség terheli politikai aktivisták, újságírók, emberijog-védők, baháiok és meggyőződésük miatt fogva tartottak jogszerűtlen letartóztatásáért és a velük való rossz bánásmódért, azaz hogy zaklatták, kínozták és vallatták őket, megtagadták tőlük az ügyvédi segítséget és a szabályszerű eljáráshoz való jogot. Musavi-Tabar bírói határozatokat írt alá a hírhedt „Pelak 100” fogva tartó központ (férfi börtön) tekintetében, többek között egy bahái női foglyot, Raha Sabetet három év magánzárkában eltöltendő büntetésre ítélt.

                              2013.3.12.

                     Szervezetek

                              Név

                              Azonosító adat

                              Indoklás

                              A jegyzékbe való felvétel időpontja

                              1.

                              Center to Investigate Organized Crime (más néven: Cyber Crime Office vagy Cyber Police)

                              Székhelye: Teherán, Irán Honlap: http://www.cyberpolice.ir

                              A számítástechnikai bűnözésre szakosodott iráni rendőrségi egység az Iráni Iszlám Köztársaság rendőrségének része és 2011 januárjában jött létre, vezetője pedig (a jegyzékbe vett) Esmail Ahmadi-Moqaddam. Ahmadi-Moqaddam hangsúlyozta, hogy a számítástechnikai bűnözésre szakosodott rendőrségi egység felveszi a harcot azokkal a forradalomellenes és a rendszert bíráló csoportokkal, amelyek 2009-ben az internetes közösségi hálózatokat felhasználva tüntetéshullámot indítottak Mahmúd Ahmadinezsád elnök újraválasztása ellen. A számítástechnikai bűnözésre szakosodott rendőrségi egység 2012 januárjában új iránymutatásokat bocsátott ki az internetkávézókra vonatkozóan, megkövetelve az internetet használóktól azt, hogy személyes adataikat megadják a kávézók tulajdonosainak, akiknek ezen adatokat fél éven át meg kell őrizniük a felkeresett webhelyek jegyzékével együtt. A szabályok azt is előírják a kávézók tulajdonosai számára, hogy a kávézókban zárt láncú televíziós kamerákat (CCTV) működtessenek, és a felvételeket fél éven át megőrizzék.
                              Ezek az új szabályok olyan naplófájlok létrejöttét eredményezhetik, amelyeket aztán a hatóságok felhasználhatnak aktivisták vagy bármely más, a rezsim szerint nemzetbiztonsági kockázatot jelentő személyek felkutatásához. Az iráni média 2012 júniusában arról számolt be, hogy a számítástechnikai bűnözésre szakosodott rendőrségi egység szigorú fellépést készít elő a virtuális magánhálózatok (VPN) ellen. A számítástechnikai bűnözésre szakosodott rendőrségi egység 2012. október 30-án (parancs nélkül) letartóztatta Sattar Beheshti bloggert, amiért „a nemzetbiztonság ellen irányuló tevékenységeket folytatott a közösségi hálózatokon és a Facebookon”. Sattar Beheshti a blogján kritikát fogalmazott meg az iráni kormány ellen. A bloggert 2012. november 3-án holtan találták cellájában; a feltételezések szerint a számítástechnikai bűnözésre szakosodott rendőrségi egység kihallgató tisztjei kínozták őt halálra.


title: A Bizottság 1200/2013/EU végrehajtási rendelete ( 2013. november 25. ) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Cozza di Scardovari (OEM)]

text:
               26.11.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 315/74

         A BIZOTTSÁG 1200/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2013. november 25.)
   egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Cozza di Scardovari (OEM)]
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Olaszország kérelmét (2) a „Cozza di Scardovari” elnevezés bejegyzésére.

               (2)

               A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti kifogás, ezért a „Cozza di Scardovari” elnevezést be kell jegyezni,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2013. november 25-én.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,
         Dacian CIOLOȘ

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

      (2)  HL C 170., 2013.6.15., 51. o.

      MELLÉKLET
      A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

         1.7. osztály:   Friss hal, puhatestűek és rákfélék, valamint ezekből készült termékek

      OLASZORSZÁG
      Cozza di Scardovari (OEM)