title: A Tanács 906/2011/EU végrehajtási rendelete ( 2011. szeptember 2. ) az Indiából származó polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 193/2007/EK rendelet módosításáról és a többek között Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 192/2007/EK rendelet módosításáról

text:
               9.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 232/19

         A TANÁCS 906/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2011. szeptember 2.)
   az Indiából származó polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 193/2007/EK rendelet módosításáról és a többek között Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 192/2007/EK rendelet módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 19. és 24. cikkére,
   tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
   mivel:
   1.   ELJÁRÁS

   1.1.   Korábbi vizsgálat és meglévő kiegyenlítő intézkedések

               (1)

               A 2603/2000/EK rendelettel (2) a Tanács végleges kiegyenlítő vámot vetett ki a többek között Indiából származó polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára (a továbbiakban: eredeti szubvencióellenes vizsgálat). A Tanács 193/2007/EK rendeletével (3) hatályvesztési felülvizsgálatot követően végleges kiegyenlítő vámot vetett ki a PET behozatalára további ötéves időtartamra. A kiegyenlítő intézkedéseket az 1286/2008/EK tanácsi rendelet (4) egy részleges időközi felülvizsgálatot követően módosította (a továbbiakban: legutóbbi felülvizsgálat). Ezek a kiegyenlítő intézkedések egy mértékvámot jelentenek. A vám tonnánként 0 EUR és 106,5 EUR között mozog azon egyénileg megnevezett indiai gyártók esetében, amelyeknél a más gyártóktól származó behozatalra a maradványvám tonnánként 69,4 EUR (a továbbiakban: jelenlegi kiegyenlítő intézkedések).

         1.2.   Meglévő dömpingellenes intézkedések

               (2)

               A Tanács 2604/2000/EK rendeletével (5) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Indiából származó PET behozatalára (a továbbiakban: eredeti dömpingellenes vizsgálat). A Tanács 192/2007/EK rendeletével (6) hatályvesztési felülvizsgálatot követően végleges dömpingellenes vámot vetett ki a PET behozatalára további ötéves időtartamra. A dömpingellenes intézkedéseket az 1286/2008/EK tanácsi rendelet a legutóbbi felülvizsgálatot követően módosította. A dömpingellenes intézkedésekre a kár megszüntetéséhez szükséges szinten került sor, dömpingellenes mértékvám formájában. A vám tonnánként 87,5 EUR és 200,9 EUR között mozog azon egyénileg megnevezett indiai gyártók esetében, amelyeknél a más gyártóktól származó behozatalra a maradványvám tonnánként 153,6 EUR (a továbbiakban: jelenlegi dömpingellenes intézkedések).

               (3)

               A Bizottság a 2000/745/EK határozattal (7) elfogadott több exportáló gyártó minimum importár (a továbbiakban: MIÁ) meghatározására vonatkozó kötelezettségvállalási felajánlást (a továbbiakban: kötelezettségvállalás).

         1.3.   A részleges időközi felülvizsgálat megindítása

               (4)

               A PET egyik indiai exportáló gyártója, a Reliance Industries Limited (a továbbiakban: kérelmező) részleges időközi felülvizsgálatra irányuló kérelmet nyújtott be az alaprendelet 19. cikke alapján. A kérelem hatályát a kérelmezőt érintő támogatás kivizsgálására korlátozták. A kérelmező egyidejűleg a jelenlegi dömpingellenes intézkedések felülvizsgálatát is kérelmezte. A kérelmező által gyártott termékekre dömpingellenes és kiegyenlítő maradványvámok alkalmazandók, és a kérelmező Unióba irányuló értékesítése a kötelezettségvállalás szerint történik.

               (5)

               A kérelmező prima facie bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy a kiegyenlíthető támogatás ellensúlyozásához az intézkedés jelenlegi szintű fenntartása már nem szükséges. A kérelmező prima facie bizonyítékot szolgáltatott különösen arra vonatkozóan, hogy támogatásának összege jóval az esetében jelenleg alkalmazandó vám mértéke alá csökkent. Az, hogy a támogatás mértéke összességében csökkent, főként a Duty Entitlement Passbook szabályozás (DEPBS, vámhitel-szabályozás) által nyújtott kedvezmények jelentős csökkenésének tulajdonítható.

               (6)

               A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy a kérelem elegendő prima facie bizonyítékot tartalmaz, így a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2010. június 10-én közzétett, felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés (8) útján bejelentette az alaprendelet 19. cikke szerinti részleges időközi felülvizsgálat (a továbbiakban: jelenlegi felülvizsgálat) megindítását. Hatályát tekintve a felülvizsgálat a kérelmező támogatásának vizsgálatára korlátozódott.

         1.4.   A vizsgálatban érintett felek

               (7)

               A felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az exportáló ország képviselőit és az uniós gyártók szövetségét. A Bizottság lehetőséget biztosított az érdekelt felek számára, hogy írásban kifejtsék álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül.

               (8)

               Minden olyan érdekelt fél meghallgatást nyert, aki azt kérte, és konkrét okokkal indokolni tudta, hogy miért szükséges a meghallgatása.

               (9)

               A vizsgálat szempontjából szükségesnek tartott információk beszerzése céljából a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek és India kormányának, és az erre a célra megadott határidőn belül meg is kapta a válaszokat.

               (10)

               A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a támogatás megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. A Bizottság ellenőrző látogatásokat tett a kérelmező telephelyein Mumbaiban, Indiában, valamint az indiai kormánynál Újdelhiben (a Külkereskedelmi Főigazgatóságon és a Kereskedelmi Minisztériumban) és Mumbaiban (a Külkereskedelmi Főigazgatóság regionális hivatalában).

         1.5.   A felülvizsgálati időszak

               (11)

               A támogatás vizsgálata a 2009. április 1. és 2010. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott.

         1.6.   Párhuzamos dömpingellenes vizsgálat

               (12)

               A Bizottság 2010. június 10-én bejelentette (9), hogy az 1225/2009/EK tanácsi rendelet (10) (a továbbiakban: dömpingellenes alaprendelet) 11. cikkének (3) bekezdése alapján a jelenlegi dömpingellenes intézkedések tekintetében részleges időközi felülvizsgálatot indít, amely a dömpingnek a kérelmező tekintetében történő kivizsgálására korlátozódik.

               (13)

               A párhuzamos dömpingellenes vizsgálat megállapította, hogy a dömping tekintetében a körülmények nem változtak jelentősen és tartósan, ezért a vizsgálatot a kérelmezőre alkalmazandó jelenlegi dömpingellenes intézkedések megváltoztatása nélkül megszüntették.

         2.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

   2.1.   Érintett termék

               (14)

               A felülvizsgálat tárgyát képező termék a jelenleg a 3907 60 20 KN-kód alá tartozó, Indiából származó, az ISO 1628-5 szabvány szerinti, 78 ml/g vagy magasabb viszkozitási együtthatóval rendelkező PET (a továbbiakban: érintett termék).

         2.2.   Hasonló termék

               (15)

               A vizsgálat feltárta, hogy az Indiában gyártott és az Uniónak értékesített érintett termék fizikai és kémiai tulajdonságait és felhasználását tekintve azonos az Indiában a hazai piacon gyártott és értékesített termékkel. A Bizottság ezért azt a következtetést vonta le, hogy a hazai és az exportpiacokon értékesített termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló terméknek kell tekinteni. Mivel ez a felülvizsgálat a támogatásnak a kérelmező tekintetében történő meghatározására korlátozódott, az uniós gazdasági ágazat által gyártott, a uniós piacon értékesített termékkel kapcsolatban nem vontak le következtetéseket.

         3.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

   3.1.   Támogatás

               (16)

               Az indiai kormány és a kérelmező által benyújtott információ, valamint a Bizottság kérdőíveire adott válaszok alapján a következő – állítólagosan támogatásokkal járó – rendszerek megvizsgálására került sor:

                              Nemzeti rendszerek:

                                       a)

                                       előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme, AAS);

                                       b)

                                       vámjogosultsági betétkönyvrendszer (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS);

                                       c)

                                       beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS);

                                       d)

                                       piacra összpontosító rendszer (Focus Market Scheme; FMS)

                                       e)

                                       termékre összpontosító rendszer (Focus Product Scheme; FPS);

                                       f)

                                       jövedelemadó-mentességi rendszer (Income Tax Exemption Scheme; ITES).

                              Regionális rendszerek:

                                       g)

                                       Gudzsarát állam kormányának tőkebefektetés-öszönző rendszere (Capital Invesment Incentive Scheme; CIIS)

               (17)

               A fenti a)–e) pontban megjelölt rendszerek az 1992-es (1992. évi 22. számú) külkereskedelmi (fejlesztési és szabályozási) törvényen alapulnak, amely 1992. augusztus 7-én lépett hatályba (a továbbiakban: külkereskedelmi törvény). A külkereskedelmi törvény feljogosítja az indiai kormányt, hogy értesítéseket adjon ki az export- és importpolitikával kapcsolatban. Ezek a „Foreign Trade Policy” (külkereskedelem-politika, továbbiakban FTP) című dokumentumokban vannak összefoglalva, amelyeket a Kereskedelmi Minisztérium ötévente ad ki és rendszeresen frissít. Ebben az esetben a felülvizsgálati időszakot tekintve két FTP-dokumentum bír relevanciával, nevezetesen az FTP 04-09 és az FTP 09-14. Az utóbbi 2009 augusztusában lépett hatályba. Az indiai kormány ezenfelül az FTP 04-09 és az FTP 09-14 dokumentumra irányadó eljárásokat lefekteti egy „Handbook of Procedures, Volume I” (Eljárási kézikönyv, I. kötet) című dokumentumban (a továbbiakban: HOP I 04-09, illetve HOP I 09-14). Az eljárási kézikönyvet szintén rendszeresen frissítik.

               (18)

               Az f) pont alatti rendszer alapja a jövedelemadóról szóló 1961. évi törvény, amelyet a pénzügyi törvény évente módosít.

               (19)

               A g) pont szerinti rendszert Gudzsarát állam kormánya kezeli, és a gudzsaráti iparösztönző politikán alapul.

         3.1.1.   Előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme; AAS)

   a)   Jogalap

               (20)

               A rendszer részletes leírását az FTP 04-09 és az FTP 09-14 4.1.1-4.1.14. bekezdése, valamint a HOP I 04-09 és a HOP I 09-14 4.1-4.30A. bekezdése tartalmazza.

         b)   Támogathatóság

               (21)

               Az előzetes engedélyezési rendszer hat alrendszerből áll, amelyeket a (22) preambulumbekezdés mutat be részletesen. Ezen alrendszerek többek között a támogathatóság körét illetően is eltérőek. A támogató gyártókhoz „kapcsolódó” gyártó exportőrök és kereskedő exportőrök jogosultak a tényleges exporthoz és az éves igényhez kapcsolódó előzetes engedélyezési rendszerre. A végső exportőrt ellátó gyártó exportőrök a köztes szállításokra szóló előzetes engedélyezési rendszerre jogosultak. Az FTP 04-09 és az FTP 09-14 8.2. bekezdésében említett, „exportnak tekintett” (kváziexport) vevőkategóriákat ellátó fővállalkozók, mint például az exportorientált egységek beszállítói, a kváziexportra szóló előzetes engedélyezési rendszerre jogosultak. Végül pedig a gyártó exportőrök közbenső beszállítói az előzetes kiadási megrendelés (Advance Release Order, ARO), valamint a fedezett belföldi akkreditív alrendszerei szerint az „exportnak tekintett” (kváziexport) kedvezményekre lehetnek jogosultak.

         c)   Gyakorlati végrehajtás

               (22)

               Előzetes engedélyek a következőkre állíthatók ki:
               i.   tényleges (fizikai) export: ez a fő alrendszer. Egy meghatározott exporttermék gyártásához szükséges alapanyagok vámmentes behozatalát teszi lehetővé. A „fizikai” jelző ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy az exportterméknek ténylegesen el kell hagynia India felségterületét. Az engedély meghatározza az importtámogatást és az exportkötelezettséget, beleértve az exporttermék fajtáját is;
               ii.   éves igény: az ilyen engedély nem egy adott exporttermékhez, hanem egy szélesebb termékcsoporthoz (például vegyi és kapcsolódó termékek) kapcsolódik. Az engedély jogosultja bármilyen nyersanyagot vámmentesen hozhat be bármely, az adott termékcsoportba tartozó termék gyártásához, a korábbi múltbeli exportteljesítménye alapján megállapított értékhatárig. Az adott termékcsoportba tartozó és az említett vámmentes alapanyag felhasználásával gyártott bármely terméket exportálhatja;
               iii.   köztes szállítások: ez az alrendszer azokat az eseteket fedi le, amikor két gyártó szándékozik ugyanazt az exportterméket gyártani, és felosztják a gyártási folyamatot. A közbenső terméket előállító gyártó exportőr az alapanyagokat vámmentesen hozhatja be, és e célból igénybe veheti az előzetes engedélyezési rendszert a köztes szállításokra. A gyártást a végső exportőr fejezi be, és ő köteles a készterméket exportálni;
               iv.   exportnak tekintett műveletek: ez az alrendszer lehetővé teszi a fővállalkozó számára, hogy az FTP 04-09 és az FTP 09-14 8.2. bekezdésének b)–f), valamint g), i) és j) pontjában említett vevőkategóriák részére „kváziexportként” értékesített áruk előállításához szükséges alapanyagokat vámmentesen hozza be. Az indiai kormány szerint a kváziexport azokra az ügyletekre vonatkozik, amelyekben a szállított áruk nem hagyják el az országot. Számos szállítási kategóriát tekintenek kváziexportnak, feltéve, hogy az árukat Indiában állítják elő; idetartozik például egy exportorientált egységhez vagy egy különleges gazdasági övezetben található vállalathoz történő áruszállítás;
               v.   előzetes kiadási megrendelés (ARO): az előzetes engedély jogosultjának, amennyiben közvetlen behozatal helyett belföldi forrásból kíván alapanyagot beszerezni, lehetősége van arra, hogy azt az ARO-k ellenében szerezze be. Ilyen esetekben az előzetes engedélyeket ARO-ként érvényesítik, és az abban meghatározott áruk szállításakor azokat belföldi szállítóra ruházzák át. Az ARO-k átruházása feljogosítja a belföldi szállítót az FTP 04-09 és az FTP 09-14 8.3. bekezdésében említett kváziexport-kedvezményekre (azaz az előzetes engedélyezési rendszer „köztes szállítások”, illetve „exportnak tekintett műveletek” alrendszerei igénybevételére, az exportnak tekintett műveletekre nyújtandó export-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére). Az ARO-rendszer a szállítónak téríti vissza az adókat és a vámokat, nem pedig –vámvisszatérítés/vámvisszafizetés formájában – a végső exportőrnek. Az adók/vámok visszatérítése belföldi alapanyagok és importált alapanyagok esetében egyaránt igénybe vehető;
               vi.   fedezett belföldi akkreditív: ez az alrendszer szintén az előzetes engedély jogosultja részére történő belföldi szállításokra terjed ki. Az előzetes engedély jogosultja kérheti valamely banktól belföldi akkreditív belföldi szállító javára történő megnyitását. Az engedélyt a bank a közvetlen behozatalra kizárólag a behozatal helyett belföldről beszerzett cikkek értéke és mennyisége tekintetében érvényteleníti. A belföldi szállító jogosult lesz az FTP 04-09 és az FTP 09-14 8.3. bekezdésében említett, az előrejelzés szerinti exportra vonatkozó kedvezményekre (azaz az előzetes engedélyezési rendszer „köztes szállítások”, illetve „exportnak tekintett műveletek” alrendszerei igénybevételére, az exportnak tekintett műveletekre nyújtandó export-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére).

               (23)

               Megállapították, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a kérelmező csak egy, az érintett termékhez kapcsolódó előzetes engedélyezési rendszer alapján részesült engedményekben, ez pedig a iv. alrendszer volt (exportnak tekintett műveletek). Ezért az igénybe nem vett fennmaradó alrendszerek kiegyenlíthetőségét nem szükséges megállapítani.

               (24)

               A felülvizsgálati időszakban az exportnak tekintett műveletek előzetes engedélyezési rendszerének igénybevétele tekintetében az indiai kormány rögzíti mind az importra engedélyezett mennyiség, mind pedig az exportkötelezettség mennyiségét és értékét, és azokat dokumentálja az engedélyen. Ezen túlmenően a behozatalkor és a kivitelkor a megfelelő tranzakciókat a kormánytisztviselőknek dokumentálniuk kell az engedélyen. Az e rendszer keretében engedélyezett import mennyiségét az indiai kormány határozza meg szabványos nyersanyag-végtermék normák (standard input-output norms, SION) alapján. A legtöbb termék esetében – így az érintett termékre vonatkozóan is – léteznek ilyen normák, amelyeket az indiai kormány bocsát ki.

               (25)

               Az előzetes engedély jogosultjait jogszabály kötelezi arra, hogy – az indiai hatóságok által végzett ellenőrzésekhez – a vámmentesen importált, illetve belföldön beszerzett áruk tényleges fogyasztásáról nyilvántartást vezessenek minden egyes engedélyre vonatkozóan, meghatározott formátumban (a HOP I 04-09 és a HOP I 09-14 4.26. és 4.30. bekezdése, valamint 23. függeléke). Ezt a nyilvántartást külső okleveles könyvvizsgálónak/kontrollernek kell ellenőriznie, aki igazolást ad ki arról, hogy megtörtént az előírt nyilvántartások és megfelelő iratok vizsgálata, továbbá a 23. függelék alapján szolgáltatott információk minden tekintetben valósak és helytállóak.

               (26)

               Az exportkötelezettséget az engedély kiállításától számított, előírt időkereten belül kell teljesíteni (ez 24 hónap, ami két alkalommal, egyenként hat hónappal hosszabbítható meg).

               (27)

               Megállapítást nyert, hogy nem volt kapcsolat az importált alapanyagok és az exportált késztermékek között. A támogatható alapanyagok a beszállítói termékek előállításához felhasznált nyersanyagok is lehetnek. Megállapítást nyert továbbá, hogy a kérelmező nem vezette minden engedély tekintetében a (25) preambulumbekezdésben említett, külső könyvelő által ellenőrizhető kötelező nyilvántartást. E követelmény megszegése ellenére a kérelmező részesült az előzetes engedélyezési rendszer kedvezményeiből, amelyek ráadásul – tekintve a túlbecsültnek ítélt szabványos nyersanyag-végtermék normákat – magasabbak voltak a jogszabályi rendelkezések által előírtnál.

         d)   Következtetés

               (28)

               A behozatali vámok alóli mentesség az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, azaz az indiai kormány olyan pénzügyi hozzájárulásának, amely a vizsgált exportőr számára gazdasági előnyt biztosított.

               (29)

               Ezen túlmenően az exportnak tekintett műveletekre vonatkozó előzetes engedélyezés jogilag egyértelműen az exportteljesítmény függvénye, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő. Exportkötelezettség vállalása nélkül a vállalatok e rendszer alapján nem juthatnak kedvezményekhez.

               (30)

               A jelenlegi felülvizsgálat tehát megerősítette, hogy az ebben az esetben tárgyalt fő alrendszer az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem tekinthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek. Az alrendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, II. mellékletében (a vámkedvezmény meghatározása és szabályai), valamint III. mellékletében (a helyettesítő vám-visszatérítés meghatározása és szabályai) megállapított szabályoknak. India kormánya nem alkalmazta hatékonyan ellenőrzési rendszerét, illetve eljárásait annak igazolására, hogy az alapanyagokat az exportált termékhez használták-e fel, és milyen mennyiségben (az alaprendelet II. melléklete II. részének 4. pontja, és a helyettesítő vámkedvezményrendszerek esetében az alaprendelet III. melléklete II. részének 2. pontja). A szabványos nyersanyag-végtermék normák nem tekinthetők a tényleges fogyasztás ellenőrzésére szolgáló rendszernek, mivel túl lazának bizonyultak, és megállapítást nyert, hogy az indiai kormány nem követeli vissza a többletkedvezményeket. Az indiai kormány nem végzett olyan ellenőrzést, amely megfelelően vezetett felhasználási nyilvántartás alapján történt volna. Az indiai kormány ráadásul a ténylegesen érintett alapanyagok vonatkozásában sem végzett további vizsgálatot, bár normális esetben hatékonyan alkalmazott ellenőrzési rendszer hiányában annak elvégzése kötelező volna (az alaprendelet II. melléklete II. részének 5. pontja és III. melléklete II. részének 3. pontja). Végül megerősítést nyert, hogy – noha a jogszabályok előírják – az okleveles könyvvizsgálók ellenőrzési folyamatba való bevonása gyakorlatilag nem biztosított.

               (31)

               Az előzetes engedélyezési rendszer „exportnak tekintett műveletek” alrendszere ezért kiegyenlíthető.

         e)   A támogatás összegének kiszámítása

               (32)

               Engedélyezett vámkedvezményrendszer vagy helyettesítő vámkedvezményrendszer hiányában a kiegyenlíthető előny az alapanyagok importálása esetén normális esetben járó teljes elengedett importvámnak felel meg. E tekintetben megjegyzendő, hogy az alaprendelet nem csak a „többletként” jelentkező vámkedvezmények kiegyenlítéséről rendelkezik. Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és I. mellékletének i. pontja szerint csak a befizetett összeget meghaladó vámvisszautalás egyenlíthető ki, feltéve, hogy az alaprendelet II. és III. mellékleteiben előírt feltételek fennállnak. A jelen esetben azonban ezek a feltételek nem teljesültek. Így – amennyiben megállapítást nyer a megfelelő ellenőrző rendszer hiánya – a vámkedvezményrendszerekre vonatkozó fenti kivétel nem alkalmazható, ezért a rendes szabályt kell alkalmazni, miszerint a kiegyenlítő intézkedéseket a meg nem fizetett vámok összege (elengedett bevétel), nem pedig egy állítólagos többlet-vámvisszatérítés alapján kell megállapítani. Az alaprendelet II. mellékletének II. részében és III. mellékletének II. részében foglaltaknak megfelelően a szóban forgó többlet-visszatérítés kiszámítása nem a vizsgálatot folytató hatóság feladata. Ellenkezőleg, az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerint mindössze olyan bizonyítékot kell találnia, amellyel megfelelően cáfolni tudja valamely állítólagos ellenőrzési rendszer megfelelőségét.

               (33)

               A kérelmezőnek juttatott támogatás összegét a felülvizsgálati időszak során az importált anyagokra kivetett – és az exportnak tekintett műveletek alrendszere keretében elengedett – behozatali vámok (alapvám és különleges kiegészítő vám) alapján számították ki (számláló). Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően, a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerülő költségeket indokolt kérésre levonták a támogatás összegéből. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezeket a támogatási összegeket a felülvizsgálati időszak alatti teljes exportforgalomra vetítették ki (nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották.

               (34)

               A felülvizsgálati időszak során a rendszer keretében megállapított támogatás mértéke a kérelmező esetében 0,52 %.

         3.1.2.   Vámhitel-szabályozás (Duty Entitlement Passbook Scheme; DEPBS)

   a)   Jogalap

               (35)

               A DEPBS részletes leírását az FTP 04-09 és az FTP 09-14 4.3. bekezdése, valamint a HOP I 04-09 és a HOP I 09-14 4. fejezete tartalmazza.

         b)   Támogathatóság

               (36)

               A rendszer igénybevételére minden gyártó exportőr és kereskedő exportőr jogosult.

         c)   Gyakorlati végrehajtás

               (37)

               A jogosult exportőr kérelmezhet DEPBS-hiteleket, amelyeket a rendszer keretében exportált termékek értékének százalékos arányaként számítanak ki. Az indiai hatóságok a legtöbb termékre – többek között az érintett termékre vonatkozóan is – megállapítottak ilyen DEPBS-szinteket. A százalékos arányok meghatározása a nyersanyag-végtermék normák (lásd a (24) preambulumbekezdést), és a feltételezetten importált alapanyag-tartalom vámterhe alapján történik, tekintet nélkül arra, hogy az importvámfizetés a valóságban megtörtént-e vagy sem. A DEPBS-szint az érintett termék esetében a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálati időszaka során 8 % volt, 58 Rs/kg értékhatárral.

               (38)

               A rendszer alapján járó gazdasági előnyökre való jogosultsághoz a vállalatnak exportálnia kell. Az exporttranzakció alkalmával az exportőr köteles nyilatkozni az indiai hatóságoknak arról, hogy az export a DEPBS alapján történik. Az áru exportálása érdekében az indiai vámhatóság – a feladási eljárás során – kiállít egy exportfuvarszámlát. Ez a dokumentum feltünteti többek között az adott exporttranzakcióra nyújtandó DEPBS-hitel összegét is. Ekkor az exportőr már tudja, hogy milyen kedvezményben fog részesülni. Amint a vámhatóság kiállította az exportfuvarszámlát, az indiai kormány mérlegelési joga megszűnik a DEPBS-hitel nyújtása felett. A kedvezmény kiszámításához releváns DEPBS-szint az lesz, amelyet az exportnyilatkozat megtételének időpontjában alkalmaztak. Ezért nincs lehetőség a kedvezmény mértékének visszamenőleges módosítására.

               (39)

               Megállapítást nyert, hogy az indiai számviteli szabványok szerint a DEPBS-hitelek az exportkötelezettség teljesítésekor a kereskedelmi számlákban eredményszemléletű módon bevételként is elszámolhatók. Ezek a hitelek a továbbiakban felhasználhatók – a beruházási javak kivételével – a korlátozás nélkül importálható áruk későbbi behozatalakor fizetendő vám kifizetésére. Az ilyen hitelek ellenében behozott áru a belföldi piacon (forgalmi adó megfizetése mellett) értékesíthető vagy másként felhasználható. A DEPBS-hitelek szabadon átruházhatók, és a kibocsátásuk napjától számított 24 hónapig érvényesek.

               (40)

               A DEPBS-hitelek iránti kérelmeket elektronikusan kell benyújtani, és azok korlátlan exporttranzakcióra vonatkozhatnak. A kérelmek benyújtásának határideje az exportálást követő három hónap, azonban, amint azt a HOP I 04-09 és a HOP I 09-14 9.3. bekezdése világosan meghatározza, a benyújtási határidő lejárta után beérkezett kérelmek csekély (a jogosultság 10 %-ának megfelelő) pénzbüntetés kivetésével bármikor elbírálhatók.

               (41)

               Megállapításra került, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszak során használta ezt a rendszert.

         d)   Következtetések

               (42)

               A DEPBS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. A DEPBS-hitel az indiai kormány pénzügyi hozzájárulása, mivel a hitelt végső soron behozatali vámok kiegyenlítésére veszik igénybe, ezzel csökkentve az indiai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Emellett a DEPBS-hitel gazdasági előnyhöz juttatja az exportőrt, mivel javítja likviditását.

               (43)

               Ezen túlmenően a DEPBS jogilag egyértelműen az exportteljesítmény függvénye, és így az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető támogatásnak tekintendő.

               (44)

               Ez a rendszer az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében – az együttműködő kérelmező állításával ellentétben – nem tekinthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, a II. mellékletben (a vámvisszatérítés meghatározása és szabályai), valamint a III. mellékletben (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szigorú szabályoknak. Az exportőrt semmi sem kötelezi a vámmentesen importált árunak a gyártási folyamatban való tényleges felhasználására, és a hitel összegét nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva számítják ki. Ezenkívül nem működik rendszer vagy eljárás annak megerősítésére, hogy az exporttermék gyártási folyamatában mely alapanyagokat használták fel, vagy sor került-e túlzott mértékű behozatali vám befizetésére az alaprendelet I. mellékletének i) pontja, valamint a II. és III. melléklete szerint. Végül az exportőr attól függetlenül jogosult a DEPBS-ből származó előnyök igénybevételére, hogy egyáltalán importál-e alapanyagot. Az előnyök igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen árut exportál, anélkül, hogy igazolnia kellene azt, hogy az alapanyagok importból származnak. Így még azok az exportőrök is jogosultak a DEPBS-ből származó előnyök igénybevételére, akik minden alapanyagukat helyben szerzik be, és egyáltalán nem importálnak alapanyagként felhasználható árukat.

         e)   A támogatás összegének kiszámítása

               (45)

               Az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése és 5. cikke szerint a kiegyenlíthető támogatások összegét a kedvezményezettnek nyújtott és a felülvizsgálati időszak alatt megállapított gazdasági előny mértékének megfelelően számították ki. Erre vonatkozóan ezt úgy tekintették, hogy a gazdasági előnyben a kedvezményezett abban az időpontban részesült, amikor az e rendszer szerinti exporttranzakció megtörtént. Így az exporttranzakció pillanatában az indiai kormány kötelezően lemond a vámról, ami az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulásnak minősül.

               (46)

               Megállapítást nyert, hogy a DEPBS-ből származó előnyök az érintett termékre vonatkoztak. Ezért indokoltnak tekinthető a DEPBS keretében megvalósuló juttatásokat úgy értékelni, mint a rendszer keretében a felülvizsgálati időszakban megvalósuló, az érintett termék valamennyi exporttranzakciójára megkapott hitelek összegét.

               (47)

               Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján a támogatás összegének mint számlálónak a kiszámításakor indokolt kérésre levonták a hitelekből a támogatás megszerzése érdekében szükségszerűen felmerült díjakat.

               (48)

               Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésének megfelelően ezeket a támogatási összegeket az érintett termék felülvizsgálati időszak alatti teljes exportforgalmára vetítették ki (nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották.

               (49)

               A fentiek alapján a felülvizsgálati időszakban a kérelmező esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 7,52 %.

         3.1.3.   Beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme; EPCGS)

   a)   Jogalap

               (50)

               Az EPCGS részletes leírása az FTP 04-09 és az FTP 09-14 5. fejezetében, valamint a HOP I 04-09 és a HOP I 09-14 5. fejezetében található.

         b)   Támogathatóság

               (51)

               A rendszer keretében nyújtott támogatásra a gyártó exportőrök, valamint a támogató gyártókhoz és szolgáltatókhoz „kapcsolódó” kereskedő exportőrök jogosultak.

         c)   Gyakorlati végrehajtás

               (52)

               Exportkötelezettség vállalásával a vállalat csökkentett vámtétel mellett importálhat (új és legfeljebb tízéves használt) beruházási javakat. E célból az indiai kormány – kérelemre és díjfizetés ellenében – EPCGS-engedélyt állít ki. Az EPCGS rendszer a keretében importált beruházási javak mindegyikére 3 %-os csökkentett vámtételt biztosít. Az exportkötelezettség teljesítéséhez az importált beruházási javakat bizonyos idő alatt fel kell használni bizonyos mennyiségű exportáru előállítására. Az FTP 09-14 szerint az EPCGS keretében a beruházási javak 0 %-os vámtétellel is importálhatók, ilyen esetben azonban az exportkötelezettség teljesítésére rendelkezésre álló időszak rövidebb.

               (53)

               Az EPCGS-engedély jogosultja a beruházási javakat belföldi forrásból is beszerezheti. Ebben az esetben a beruházási javak belföldi előállítója jogosult a beruházási javak előállításához szükséges alkotóelemek vámmentes behozatalára. Választható lehetőségként a belföldi gyártó az EPCGS-engedély jogosultjának szállított beruházási javakra vonatkozóan kérheti „exportnak tekintett művelethez” kapcsolódó kedvezmény igénybevételét is.

         d)   Következtetések

               (54)

               Az EPCGS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. A vámcsökkentés az indiai kormány által nyújtott pénzügyi hozzájárulást jelent, mivel az engedmény csökkenti az indiai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Ezen túlmenően a vámcsökkentés gazdasági előnyhöz juttatja az exportőrt, mert az importálásnál megtakarított vám javítja a vállalat likviditását.

               (55)

               Továbbá az EPCGS-szabályozás jogilag az exportteljesítmény függvénye, mivel az engedélyek exportkötelezettség vállalása nélkül nem nyerhetők el. A rendszer ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető támogatásnak minősül.

               (56)

               Az EPCGS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem tekinthető sem megengedhető vám-visszatérítési rendszernek, sem helyettesítő vámkedvezményrendszernek. Az ilyen engedélyezett rendszerek hatálya nem terjed ki a beruházási javakra, amint azt az alaprendelet I. mellékletének i) pontja meghatározza, mivel azokat az exportált termékek előállítása során nem használják el.

         e)   A támogatás összegének kiszámítása

               (57)

               A támogatás összegét az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdése értelmében a petrolkémiai ágazatban és más ágazatokban használt importált beruházási javak vonatkozásában – amelyek tekintetében a kérelmező ilyen juttatásban részesült – meg nem fizetett vámok alapján számították ki, az érintett gazdasági ágazatban az ilyen beruházási javak szokásos értékcsökkenési időszakát tükröző időszakra elosztva. Az időközben felhalmozódott előny teljes értékének kifejezése érdekében ehhez az összeghez kamatokat adtak hozzá. E célra megfelelőnek ítélték a felülvizsgálati időszak alatt Indiában érvényes kereskedelmi kamatlábat.

               (58)

               Az alaprendelet 7. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően e támogatási összeget vetítették ki a petrolkémiai ágazat és más, a felülvizsgálati időszakban ilyen gazdasági előnyben részesült ágazatok exportforgalmára – ami megfelelő nevezőként szolgál –, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye.

               (59)

               A felülvizsgálati időszak során megállapított támogatás mértéke e rendszer tekintetében 1,49 %.

         3.1.4.   Piacra összpontosító rendszer (Focus Market Scheme; FMS)

   a)   Jogalap

               (60)

               Az FMS részletes leírása az FTP 04-09 3.9.1–3.9.2.2. bekezdésében, az FTP 09-14 3.14.1–3.14.3. bekezdésében, a HOP I 04-09 3.20–3.20.3. bekezdésében és a HOP I 09-14 3.8–3.8.2. bekezdésében található.

         b)   Támogathatóság

               (61)

               A rendszer igénybevételére minden gyártó exportőr és kereskedő exportőr jogosult.

         c)   Gyakorlati végrehajtás

               (62)

               E rendszer keretében minden terméknek a HOP I 04-09 és a HOP I 09-14 37C. mellékletében felsorolt országokba irányuló exportja az e rendszer keretében kivitt termékek FOB-paritáson számított értékének 2,5–3 %-áig vámhitelre jogosult. Bizonyos exporttevékenységeket ez a rendszer kizár, például az importált vagy átrakodott termékekét, a kváziexportot, a szolgáltatások exportját, valamint a különleges gazdasági övezetekben működő egységek/exportra specializálódott egységek exportforgalmát. A rendszerből ki vannak továbbá zárva egyes terméktípusok, például a gyémánt, a nemesfémek, az ércek, a gabonafélék, a cukor és a kőolajtermékek.

               (63)

               A rendszer keretében kapott exporthitelek szabadon átruházhatók, és a megfelelő vámhitel-jogosultsági bizonylat kiadási időpontjától számított 24 hónapig érvényesek. E hitelek bármely alapanyag vagy termék későbbi importja alkalmával felhasználhatók vámok kifizetésére, a beruházási javakat is beleértve.

               (64)

               A vámhitel-jogosultsági bizonylatot – a kivitel vagy a javak elszállítása után – az a kikötő bocsátja ki, ahonnan a kivitelt végezték. Amennyiben a kérelmező a hatóságoknak minden releváns exportra vonatkozó okirat (pl. exportmegrendelés, számlák, szállítólevelek, a kivitelt igazoló banki bizonylatok) másolatát be tudja mutatni, az indiai kormánynak nincs lehetősége felülbírálni a vámhitelek megadását.

         d)   Következtetések

               (65)

               Az FMS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. Az FMS-vámhitel India kormányának pénzügyi hozzájárulását jelenti, mivel a hitelt végső soron behozatali vámok kiegyenlítésére veszik igénybe, ezzel csökkentve India kormányának egyébként esedékes vámbevételét. Emellett az FMS-vámhitel előnyt nyújt az exportőrnek, mivel javítja likviditását.

               (66)

               Ezen túlmenően az FMS jogilag az exportteljesítménytől függ, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő.

               (67)

               Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a rendszer nem minősíthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, II. mellékletében (a vámkedvezmény meghatározása és szabályai), valamint III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szigorú szabályoknak. Az exportőrt semmi sem kötelezi a vámmentesen importált árunak a gyártási folyamatban való tényleges felhasználására, és a hitel összegét nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva számítják ki. Nem áll rendelkezésre olyan rendszer vagy eljárás, amely megerősítené, hogy a gyártási eljárásban mely alapanyagokat használták fel az exportált termékhez, illetve annak megerősítésére, hogy történt-e túlfizetés a behozatali vámok vonatkozásában az alaprendelet I. melléklete i) pontjának, valamint II. és III. melléklete értelmében. Az exportőrök jogosultak az FMS szerinti kedvezményekre, függetlenül attól, hogy importálnak-e alapanyagot vagy sem. Az előnyök igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen árut exportál, anélkül, hogy igazolnia kellene azt, hogy az alapanyagok importból származnak. Így még azon exportőrök is jogosultak az FMS-támogatás igénybevételére, akik minden alapanyagukat belföldön szerzik be, és egyáltalán nem importálnak felhasználható nyersanyagot. Ezen túlmenően az exportőr az FMS-vámhitelt beruházási javak behozatalára is felhasználhatja, noha ez utóbbiak nem tartoznak a megengedhető vámkedvezményrendszerek hatálya alá, amint az alaprendelet I. mellékletének i) pontja meghatározza, mivel nem használják el őket az exportált termékek előállítása során.

         e)   A támogatás összegének kiszámítása

               (68)

               A kiegyenlíthető támogatások összegének kiszámítása az érintett termék behozatala során a kedvezményezettnek juttatott gazdasági előny alapján történt, amelyről megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszakban a rendszert használó kérelmező az eredményszemléletű elszámolás elve alapján az exportügylet szakaszában befolyt bevételként könyvelte el. Az alaprendelet 7. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően e támogatási összeget (számláló) kivetítették az érintett termék felülvizsgálati időszak alatti teljes exportforgalmára (nevező), mivel a támogatást az exportteljesítmény függvényében adták, és megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szolgált.

               (69)

               Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján a támogatás összegének mint számlálónak a kiszámításakor indokolt kérésre a hitelekből levonták a támogatás megszerzése érdekében szükségszerűen felmerült díjakat.

               (70)

               Ebben a rendszerben a felülvizsgálati időszak alatt a kérelmező tekintetében megállapított támogatási ráta 0,87 %.

         3.1.5.   Termékre összpontosító rendszer (Focus Product Scheme; FPS)

               (71)

               A vizsgálat során megállapították, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszakban nem részesült kedvezményekben az FPS keretében. Ez a rendszert ezért ebben a vizsgálatban nem igényelt további elemzést.

         3.1.6.   Jövedelemadó-mentességi rendszer (Income Tax Exemption Scheme; ITES)

               (72)

               A vizsgálat során megállapították, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszakban nem részesült kedvezményekben az ITES keretében. Ez a rendszert ezért ebben a vizsgálatban nem igényelt további elemzést.

         3.1.7.   Gudzsarát állam kormányának tőkebefektetés-öszönző rendszere (Capital Invesment Incentive Scheme; CIIS)

               (73)

               Gudzsarát állam a forgalmi adók alóli mentesség és/vagy befizetési halasztás formájában ösztönzőket biztosított jogosult ipari vállalatoknak az ezen államon belüli gazdaságilag hátrányos helyzetű területek ipari fejlődésének elősegítése céljából.

         a)   Jogalap

               (74)

               A gudzsaráti kormány (GK) által alkalmazott rendszer részletes leírása a GK 1995. szeptember 11-i INC-1095/2000(3)/I sz. határozatában, a GK Pénzügyminisztériumának (GHN-43) VAT-2006/S.5(2)(2)-TH számú 2006. április 1-jei értesítésében, illetve a gudzsaráti hozzáadottérték-adó szabályok (2006) 18A. szabályában található meg.

         b)   Támogathatóság

               (75)

               A hátrányos területeken új ipari létesítményt létrehozó vagy egy létező ipari létesítményt jelentősen bővítő vállalatok jogosultak kedvezményekre e rendszer keretében. Mindamellett létezik a nem jogosult vállalatok teljes listája, és ennek következtében bizonyos területeken a vállalatok nem részesülhetnek kedvezményekben e rendszerek keretében.

         c)   Gyakorlati végrehajtás

               (76)

               A rendszer keretében a vállalatoknak beruházásokat kell végrehajtaniuk a hátrányos helyzetű területeken. E területek, amelyek bizonyos területi egységeket képviselnek Gudzsarátban, gazdasági fejlettségük szerint különböző kategóriákba vannak besorolva, ugyanakkor vannak az ösztönző rendszerek alkalmazásából kizárt vagy „kitiltott” területek. Az ösztönzők összegének megállapítását szolgáló fő kritérium a beruházás mérete, valamint az a terület, ahol a vállalat elhelyezésre kerül.

               (77)

               Az ösztönzők bármikor folyósíthatók, mivel nincsenek határidők az ösztönzők iránti kérelmek benyújtására vagy a mennyiségi kritériumok teljesítésére.

         d)   Következtetés

               (78)

               A rendszer az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának (ii) alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást biztosít. A rendszer a GK pénzügyi hozzájárulását képezi, mivel jelen esetben a folyósított ösztönzők az egyébként esedékes adóbevételt csökkentő forgalmi adó alóli mentességek. Ezenkívül ezek az ösztönzők gazdasági előnyt biztosítanak az adott vállalat számára, mert javítják a pénzügyi helyzetét, mivel az egyébként esedékes adók nem kerülnek befizetésre.

               (79)

               Továbbá a rendszer az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 4. cikkének (3) bekezdése értelmében regionális szinten egyedi, mivel csak azon vállalatok számára elérhető, amelyek az adott állam jogszabályaiban meghatározott bizonyos megjelölt földrajzi területen hajtottak végre beruházást. A rendszer nem elérhető az e területen kívül működő vállalatok számára; ezenkívül a gazdasági előny mértéke az adott terület szerint eltérő.

               (80)

               A gudzsaráti kormány tőkebefektetés-öszönző (CIIS) rendszere ezért kiegyenlíthető.

         e)   A támogatás összegének kiszámítása

               (81)

               A kérelmező azt állította, hogy a CIIS keretében az egyik üzeme már nem jogosult kedvezményekre. A vizsgálat megerősítette ezt az állítást. Egy másik üzem esetében a vállalat jogosultsága a jelenlegi vizsgálat ideje alatt járt le. A támogatás összegének kiszámításakor ezért az említett üzemek vonatkozásában kapott kedvezményeket nem vették figyelembe.

               (82)

               A támogatás összegét az eladások összege és a felülvizsgálati időszak alatt szokásos esetben esedékes és az e rendszer keretében meg nem fizetett forgalmi adó alapján számították ki. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően e támogatási összeget (számláló) megfelelően kivetítették a felülvizsgálati időszak alatti összes eladásra (nevező), mert a támogatás nem exportkontingens és nem a legyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségek szerint került folyósításra. A vállalat által szerzett támogatás mértéke 0,31 % volt.

         3.1.8.   A kiegyenlíthető támogatások összege

               (83)

               A kérelmező esetében az alaprendelet rendelkezései szerint megállapított kiegyenlíthető támogatás teljes összege értékarányosan kifejezve 10,73 %. E támogatási összeg meghaladja az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésében említett de minimis küszöbértéket.

               (84)

               Ezért úgy tekinthető, hogy az alaprendelet 18. cikke értelmében a felülvizsgálati időszak alatt a támogatás folytatódott.

         3.2.   A megváltozott körülmények tartós jellege a támogatások tekintetében

               (85)

               Az alaprendelet 19. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a támogatással kapcsolatos körülmények lényegesen megváltoztak-e a felülvizsgálati időszakban.

               (86)

               Megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a kérelmező továbbra is élvezte az indiai kormány által nyújtott kiegyenlíthető támogatás kedvezményeit. Emellett a jelenlegi felülvizsgálat során megállapított támogatási kulcs nem éri el az eredeti vizsgálat során meghatározott mértéket. Nincsen bizonyíték a rendszerek közeljövőben történő esetleges megszüntetésére, illetve új rendszerek bevezetésére.

               (87)

               Mivel bizonyítást nyert, hogy a kérelmező a korábbiaknál kisebb összegű támogatásban részesült, és hogy valószínűleg továbbra is a legutóbbi felülvizsgálatban meghatározott összegnél kevesebb támogatást kap, arra a következtetésre jutottak, hogy a hatályban levő intézkedés további alkalmazása túlzott a kárt okozó kiegyenlíthető támogatás ellensúlyozásához, ezért – az új megállapításokat figyelembe véve – az intézkedés szintjét módosítani kell.

         4.   KIEGYENLÍTŐ INTÉZKEDÉSEK ÉS DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

   4.1.   Kiegyenlítő intézkedések

               (88)

               Az alaprendelet 19. cikke és a jelenlegi felülvizsgálatnak a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben szereplő indokai alapján megállapítást nyert, hogy a kérelmező tekintetében a támogatási különbözet 13,8 %-ról 10,7 %-ra csökkent, ezért az említett exportáló gyártóra az 1286/2008/EK tanácsi rendelettel kivetett kiegyenlítő vám mértékét ennek megfelelően módosítani kell.

               (89)

               A módosított kiegyenlítő vámtételt a jelenlegi felülvizsgálat során megállapított új támogatási arány szintjén kell meghatározni, mivel az eredeti támogatásellenes vizsgálatban kiszámított kárkülönbözetek magasabbak maradnak.

               (90)

               Annak elkerülésére, hogy a PET árainak a nyersolajárak változásai miatti ingadozásai magasabb vámok beszedését vonják maguk után, az eredeti dömpingellenes vizsgálatban a hatályban lévő intézkedéseket mértékvám formájában állapították meg. Ugyanebből az okból ezt a megközelítést kell alkalmazni a jelenlegi felülvizsgálatban is. A mértékvám felülvizsgált összege ezért 90,4 EUR/tonna.

         4.2.   Dömpingellenes intézkedések

               (91)

               A kiegyenlítő vámtétel módosítása befolyásolja a kérelmező által gyártott PET behozatalára a 192/2007/EK rendelet által kivetett végleges dömpingellenes vámot.

               (92)

               A dömpingellenes vámot minden korábbi vizsgálatban kiigazították annak elkerülése érdekében, hogy az exporttámogatásokból származó kedvezmények hatásait kétszeresen vegyék számításba. E tekintetben az alaprendelet 14. cikkének (1) bekezdése és a támogatásellenes alaprendelet 24. cikkének (1) bekezdése arról rendelkezik, hogy „semmiféle termék esetében nem alkalmazhatók egyidejűleg dömpingellenes és kiegyenlítő vámok a dömpingárak és exporttámogatások alkalmazásából származó azonos helyzet kezeléséhez”. A korábbi vizsgálatokban és ebben a részleges időközi felülvizsgálatban megállapítást nyert, hogy a kiegyenlíthetőnek ítélt, vizsgált támogatási rendszerek némelyike az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében exporttámogatást jelent. Más támogatási rendszerek és különösen a gudzsaráti kormány CIIS-rendszere tekintetében nem álltak rendelkezésre olyan bizonyítékok és érvek, amelyek alapján meg lehetett volna állapítani, hogy az ugyanazon importált termékre egyszerre kivetett dömpingellenes és kiegyenlítő vámok esetében ugyanazokat a támogatásokat kétszer is ellensúlyozzák-e, és ha igen, milyen mértékben. Pontosabban, nem volt bizonyíték arra, hogy a CIIS más módon csökkentette a termék exportárát, mint a belföldön értékesített termékek árát. A CIIS tehát azonos módon és azonos mértékben befolyásolja a gyártó hazai piacon, illetve az exportpiacokon értékesített termékeinek az árait.

               (93)

               Ezért az ilyen támogatások csak a kérelmező exportárára voltak hatással, és így a dömpingkülönbözet megnőtt. Más szóval az eredeti dömpingellenes vizsgálatban megállapított végleges dömpingkülönbözet részben az exporttámogatások meglétének volt tulajdonítható.

               (94)

               Következésképp a kérelmező esetében megállapított végleges dömpingellenes vámtételeket ki kell igazítani annak érdekében, hogy a jelenlegi részleges időközi felülvizsgálatban figyelembe lehessen venni a felülvizsgálati időszak során az exporttámogatásokból kapott kedvezmények felülvizsgált szintjét, hogy az tükrözze az exporttámogatások hatását semlegesítő kiigazított végleges kiegyenlítő vám kivetése után fennmaradó tényleges dömpingkülönbözetet.

               (95)

               Más szóval az új támogatási szinteket figyelembe kell venni a korábban megállapított dömpingkülönbözetek kiigazításához.

               (96)

               A kérelmező tekintetében a dömpingellenes vámtételt tehát tonnánként 132,6 EUR kell megállapítani.

               (97)

               A Bizottság tájékoztatta a kérelmezőt és a többi érdekelt felet azokról a tényekről és szempontokról, amelyek alapján az a javaslat született, hogy a vizsgálatot befejezik,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 193/2007/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésében szereplő táblázatban a Reliance Industries Limited-re vonatkozó rész helyébe a következő lép:

                  Ország

                  Vállalat

                  Kiegyenlítő vám
                  (EUR/tonna)

                  TARIC-kiegészítő kód

                  „India

                  Reliance Industries Ltd

                  90,4

                  A181”

   2. cikk
   A 192/2007/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésében szereplő táblázatban a Reliance Industries Ltd.-re vonatkozó rész helyébe a következő lép:

                  Ország

                  Vállalat

                  Dömpingellenes vám
                  (EUR/tonna)

                  TARIC-kiegészítő kód

                  „India

                  Reliance Industries Ltd

                  132,6

                  A181”

   3. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2011. szeptember 2-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  HL L 188., 2009.7.18., 93. o.

      (2)  HL L 301., 2000.11.30., 1. o.

      (3)  HL L 59., 2007.2.27., 34. o.

      (4)  HL L 340., 2008.12.19., 1. o.

      (5)  HL L 301., 2000.11.30., 21. o.

      (6)  HL L 59., 2007.2.27., 1. o.

      (7)  HL L 301., 2000.11.30., 88. o.

      (8)  HL C 151., 2010.6.10., 17. o.

      (9)  HL C 151., 2010.6.10., 15. o.

      (10)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.


title: A Bizottság (EU) 2017/993 végrehajtási rendelete (2017. június 12.) a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 329/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról

text:
               13.6.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 149/67

         A BIZOTTSÁG (EU) 2017/993 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2017. június 12.)
   a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 329/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2007. március 27-i 329/2007/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (1) bekezdésének e) pontjára,
   mivel:

               (1)

               A 329/2007/EK rendelet V. melléklete felsorolja a IV. mellékletben fel nem sorolt azon személyeket, jogalanyokat és szerveket, akiket és amelyeket a Tanács vett jegyzékbe, és akikre és amelyekre ugyancsak vonatkozik az említett rendelet értelmében a pénzeszközök és gazdasági források befagyasztása.

               (2)

               2017. június 12-én a Tanács úgy döntött, hogy egy személyt és egy jogalanyt töröl a (KKBP) 2016/849 tanácsi határozat (2) II. mellékletében foglalt, korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és jogalanyok jegyzékéből. A többi bejegyzést frissítették. Ennek megfelelően módosítani kell az említett rendelet V. mellékletét,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 329/2007/EK rendelet V. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2017. június 12-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

            a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat vezetője

      (1)  HL L 88., 2007.3.29., 1. o.

      (2)  A Tanács (KKBP) 2016/849 határozata (2016. május 27.) a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 2013/183/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 141., 2016.5.28., 79. o.).

      MELLÉKLET
      „
            V. MELLÉKLET

               A 6. cikk (2) bekezdésében említett személyek, jogalanyok és szervek listája

                        a)

                        A 6. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett természetes személyek listája

                                    Név (és esetleges névváltozatok)

                                    Azonosító adatok

                                    A jegyzékbe vétel okai

                                    1.

                                    CHON Chi Bu
                                    (másképp: CHON Chi-bu)

                                    A General Bureau of Atomic Energy tagja, Jongbjon korábbi műszaki igazgatója. Fényképek kötik egy szíriai nukleáris reaktorhoz, mielőtt Izrael 2007-ben lebombázta azt.

                                    2.

                                    CHU Kyu-Chang
                                    (másképp: JU Kyu-Chang; JU Kyu Chang)

                                    Születési ideje: 1928.11.25.
                                    Születési helye: Dél-Hamgyo'ng tartomány, KNDK

                                    A Nemzeti Védelmi Bizottság korábbi tagja, amely Államügyi Bizottsággá történő átalakítását megelőzően a KNDK egyik kulcsfontosságú szerve volt nemzetvédelmi ügyekben. A Koreai Munkáspárt Központi Bizottsága hadianyagosztályának korábbi igazgatója. Jelentések szerint 2013-ban KIM Jong Unnal együtt tartózkodott egy hadihajón. A Koreai Munkáspárt gépipari osztályának igazgatója. 2016 májusában a Koreai Munkáspárt Központi Bizottságának póttagjává választották a Koreai Munkáspárt 7. Kongresszusán, ahol a Koreai Munkáspárt döntést hozott a KNDK nukleáris programjának folytatásáról. Így felelősség terheli a KNDK nukleáris fegyverekkel, ballisztikus rakétákkal vagy egyéb tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos programjainak támogatásáért vagy előmozdításáért.

                                    3.

                                    HYON Chol-hae (másképp: HYON Chol Hae)

                                    Születési ideje: 1934
                                    Születési helye: Mandzsúria, Kína

                                    2016 áprilisa óta a Koreai Néphadsereg tábornagya. A Koreai Néphadsereg általános politikai osztályának igazgatóhelyettese (a néhai Kim Dzsong-Il katonai tanácsadója). 2016 májusában a Koreai Munkáspárt Központi Bizottságának tagjává választották a Koreai Munkáspárt 7. Kongresszusán, ahol a Koreai Munkáspárt döntést hozott a KNDK nukleáris programjának folytatásáról.

                                    4.

                                    KIM Yong-chun (másképp: Young-chun; KIM Yong Chun)

                                    Születési ideje: 1935.3.4.
                                    Útlevélszám: 554410660

                                    A Koreai Néphadsereg tábornagya. A Nemzeti Védelmi Bizottság korábbi elnökhelyettese, amely Államügyi Bizottsággá történő átalakítását megelőzően a KNDK egyik kulcsfontosságú szerve volt nemzetvédelmi ügyekben. A Népi Fegyveres Erők korábbi minisztere, a néhai Kim Dzsong-Il nukleáris stratégiáért felelős különleges tanácsadója. 2016 májusában a Koreai Munkáspárt Központi Bizottságának tagjává választották a Koreai Munkáspárt 7. Kongresszusán, ahol a Koreai Munkáspárt döntést hozott a KNDK nukleáris programjának folytatásáról.

                                    5.

                                    O Kuk-Ryol (másképp: O Kuk Ryol)

                                    Születési ideje: 1931
                                    Születési helye: Jilin tartomány, Kína

                                    A Nemzeti Védelmi Bizottságnak a nukleáris és ballisztikus programok céljára szolgáló fejlett technológia külföldi beszerzését felügyelő korábbi elnökhelyettese. A Nemzeti Védelmi Bizottság Államügyi Bizottsággá történő átalakítását megelőzően a KNDK egyik kulcsfontosságú szerve volt nemzetvédelmi ügyekben. 2016 májusában a Koreai Munkáspárt Központi Bizottságának tagjává választották a Koreai Munkáspárt 7. Kongresszusán, ahol a Koreai Munkáspárt döntést hozott a KNDK nukleáris programjának folytatásáról.

                                    6.

                                    PAEK Se-bong (másképp: PAEK Se Bong)

                                    Születési idő: 1946

                                    A Koreai Munkáspárt Központi Bizottsága (a ballisztikai programért felelős) Második Gazdasági Bizottságának korábbi elnöke. A Nemzeti Védelmi Bizottság tagja, amely Államügyi Bizottsággá történő átalakítását megelőzően a KNDK egyik kulcsfontosságú szerve volt nemzetvédelmi ügyekben. Vezérőrnaggyá léptették elő.

                                    7.

                                    PAK Jae-gyong (másképp: Chae-Kyong PAK Jae Gyong)

                                    Születési ideje: 1933
                                    Útlevélszám: 554410661

                                    A Népi Fegyveres Erők általános politikai osztályának igazgatóhelyettese és a Népi Fegyveres Erők logisztikai osztályának igazgatóhelyettese (a néhai Kim Dzsong-Il katonai tanácsadója). Jelen volt a KIM Jong Unnak a Stratégiai Rakétaerő Parancsnokságán végzett szemléjén.

                                    8.

                                    RYOM Yong

                                    Az ENSZ szankciós listáján szereplő General Bureau of Atomic Energy igazgatója, a nemzetközi kapcsolatokért felel.

                                    9.

                                    SO Sang-kuk (másképp: SO Sang Kuk)

                                    Születési ideje: 1932 és 1938 között

                                    A Kim Ir Szen Egyetem atomfizikai tanszékének vezetője.

                                    10.

                                    KIM Yong Chol altábornagy
                                    (másképp: KIM Yong-Chol; KIM Young-Chol; KIM Young-Cheol; KIM Young-Chul)

                                    Születési ideje: 1946
                                    Születési helye: Pyongan-Pukto, KNDK

                                    A Koreai Munkáspárt Központi Katonai Bizottságának és a Koreai Munkáspárt Központi Bizottságának választott tagja, koreaközi kapcsolatokért felelős alelnök. A Reconnaissance General Bureau (RGB) korábbi parancsnoka. 2016 májusában a Koreai Munkáspárt 7. Kongresszusán az Egységfront Osztály igazgatójává léptették elő.

                                    11.

                                    PAK To-Chun (másképp: PAK To Chun)

                                    Születési ideje: 1944.3.9.
                                    Születési helye: Rangrim, Jagang tartomány, KNDK.

                                    A Nemzeti Biztonsági Tanács tagja. A fegyveriparért felelős. A jelentések szerint a nukleáris energiaügyi hivatal parancsnoka. Ez az intézmény meghatározó szerepet tölt be a KNDK nukleáris és rakétaprogramjában. Fénykép készült róla, amelyen együtt látható a hidrogénbombateszthez és a műholdfellövéshez hozzájáruló személyekkel.

                                    12.

                                    CHOE Kyong-song (másképp: CHOE Kyong song)

                                    A Koreai Néphadsereg vezérezredese. A Koreai Munkáspárt Központi Katonai Bizottságának korábbi tagja, amely honvédelmi ügyekben a KNDK egyik kulcsfontosságú szerve. Így felelősség terheli a KNDK nukleáris fegyverekkel, ballisztikus rakétákkal vagy egyéb tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos programjainak támogatásáért vagy előmozdításáért.

                                    13.

                                    CHOE Yong-ho (másképp: CHOE Yong Ho)

                                    A Koreai Néphadsereg vezérezredese/a Koreai Néphadsereg légvédelmének vezérezredese. A Koreai Munkáspárt Központi Katonai Bizottságának korábbi tagja, amely honvédelmi ügyekben a KNDK egyik kulcsfontosságú szerve. A Koreai Néphadsereg légvédelmének és légvédelmi elhárító erőinek a parancsnoka. Így felelősség terheli a KNDK nukleáris fegyverekkel, ballisztikus rakétákkal vagy egyéb tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos programjainak támogatásáért vagy előmozdításáért.

                                    14.

                                    HONG Sung-Mu
                                    (másképp: HUNG Sun Mu; HONG Sung Mu)

                                    Születési ideje: 1942.1.1.

                                    A Hadianyag-ipari Minisztérium igazgatóhelyettese. Ő felel a hagyományos fegyverekre és a rakétákra – köztük a ballisztikus rakétákra – vonatkozó programok kidolgozásáért. Egyike a nukleáris fegyverekre vonatkozó ipari fejlesztési programokért felelős kulcsszemélyeknek. Így felelősség terheli a KNDK nukleáris tevékenységekkel, ballisztikus rakétákkal vagy egyéb tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos programjaiért.

                                    15.

                                    JO Kyongchol (másképp: JO Kyong Chol)

                                    A Koreai Néphadsereg vezérezredese. A Koreai Munkáspárt Központi Katonai Bizottságának korábbi tagja, amely honvédelmi ügyekben a KNDK egyik kulcsfontosságú szerve. A Katonai Biztonsági Parancsnokság igazgatója. Így felelősség terheli a KNDK nukleáris fegyverekkel, ballisztikus rakétákkal vagy egyéb tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos programjainak támogatásáért vagy előmozdításáért. Elkísérte Kim Jong Un-t az eddigi legnagyobb szabású nagy hatótávolságú tüzérségi lőgyakorlatra.

                                    16.

                                    KIM Chun-sam (másképp: KIM Chun Sam)

                                    Altábornagy, a Koreai Munkáspárt Központi Katonai Bizottságának korábbi tagja, amely honvédelmi ügyekben a KNDK egyik kulcsfontosságú szerve. A Koreai Néphadsereg Katonai Főparancsnoksága Műveleti Osztályának igazgatója és a Katonai Főparancsnokság első főparancsnok-helyettese. Így felelősség terheli a KNDK nukleáris fegyverekkel, ballisztikus rakétákkal vagy egyéb tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos programjainak támogatásáért vagy előmozdításáért.

                                    17.

                                    KIM Chun-sop (másképp KIM Chun Sop)

                                    Az Államügyi Bizottsággá átalakított Nemzeti Védelmi Bizottság korábbi tagja, amely honvédelmi ügyekben a KNDK egyik kulcsfontosságú szerve. Így felelősség terheli a KNDK nukleáris fegyverekkel, ballisztikus rakétákkal vagy egyéb tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos programjainak támogatásáért vagy előmozdításáért. Részt vett az azok számára tartott hivatalos fényképezésen, akik hozzájárultak a 2015. májusi, tengeralattjáróról indítható ballisztikusrakéta-teszt sikeréhez.

                                    18.

                                    KIM Jong-gak (másképp: KIM Jong Gak)

                                    Születési ideje: 1941.7.20.
                                    Születési helye: Phenjan, KNDK

                                    A Koreai Néphadsereg helyettes marsallja, a Kim Ir Szen Hadtudományi Egyetem rektora, a Koreai Munkáspárt Központi Katonai Bizottságának korábbi tagja, amely honvédelmi ügyekben a KNDK egyik kulcsfontosságú szerve. Így felelősség terheli a KNDK nukleáris fegyverekkel, ballisztikus rakétákkal vagy egyéb tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos programjainak támogatásáért vagy előmozdításáért.

                                    19.

                                    KIM Rak Kyom
                                    (másképp: KIM Rak-gyom; KIM Rak Gyom)

                                    Négycsillagos tábornok a KNDK hadseregében. A Stratégiai Erők (másképp: Stratégiai Rakétaerők) parancsnoka, amely a jelentések szerint jelenleg négy stratégiai és taktikai rakétaegységet vezet, ideértve a KN-08 (ICBM) egységet is. Az EU a Stratégiai Erőket olyan tevékenységekben való részvételért vette jegyzékbe, amelyek lényegesen hozzájárultak a tömegpusztító fegyverek vagy azok hordozóeszközeinek elterjedéséhez. A Koreai Munkáspárt Központi Katonai Bizottságának korábbi tagja, amely honvédelmi ügyekben a KNDK egyik kulcsfontosságú szerve. A médiumok jelentései szerint KIM jelen volt KIM Jong Un-nal az interkontinentális ballisztikus rakéták 2016. áprilisi hajtóműtesztjén. Így felelősség terheli a KNDK nukleáris fegyverekkel, ballisztikus rakétákkal vagy egyéb tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos programjainak támogatásáért vagy előmozdításáért. Ballisztikusrakéta-kilövési gyakorlatot rendelt el.

                                    20.

                                    KIM Won-hong (másképp: KIM Won Hong)

                                    Születési ideje: 1945.1.7.
                                    Születési helye: Phenjan, KNDK
                                    Útlevélszám: 745310010

                                    Vezérezredes, az Állambiztonsági Hivatal igazgatója. Állambiztonsági miniszter. A Koreai Munkáspárt Központi Katonai Bizottságának és a Nemzeti Védelmi Bizottságnak a tagja. Ez utóbbi Államügyi Bizottsággá történő átalakítását megelőzően a KNDK egyik kulcsfontosságú szerve volt honvédelmi ügyekben. Honvédelmi ügyekben ezek a bizottságok a KNDK kulcsfontosságú szervei. Így felelősség terheli a KNDK nukleáris fegyverekkel, ballisztikus rakétákkal vagy egyéb tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos programjainak támogatásáért vagy előmozdításáért.

                                    21.

                                    PAK Jong-chon (másképp: PAK Jong Chon)

                                    A Koreai Néphadsereg vezérezredese (altábornagya), a koreai népi fegyveres erők vezérkari főnöke, valamint a tüzérségi parancsnokság vezérkarifőnök-helyettese és igazgatója. A Katonai Főparancsnokság vezetője és a tüzérségi parancsnokság igazgatója. A Koreai Munkáspárt Központi Katonai Bizottságának korábbi tagja, amely honvédelmi ügyekben a KNDK egyik kulcsfontosságú szerve. Mint ilyen, felelős a KNDK nukleáris fegyverekkel, ballisztikus rakétákkal vagy egyéb tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos programjainak támogatásáért vagy előmozdításáért.

                                    22.

                                    RI Jong-su (másképp: RI Jong Su)

                                    Altengernagy. A Koreai Munkáspárt Központi Katonai Bizottságának korábbi tagja, amely honvédelmi ügyekben a KNDK egyik kulcsfontosságú szerve. A koreai haditengerészet főparancsnoka: a haditengerészet részt vesz a ballisztikus rakétákkal kapcsolatos programok kidolgozásában és a KNDK tengeri hadereje nukleáris kapacitásainak kiépítésében. Mint ilyen, felelős a KNDK nukleáris fegyverekkel, ballisztikus rakétákkal vagy egyéb tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos programjainak támogatásáért vagy előmozdításáért.

                                    23.

                                    SON Chol-ju (másképp: Son Chol Ju)

                                    A Koreai Néphadsereg vezérezredese, valamint a modernizált légvédelmi rakéták fejlesztésének felügyelőjeként a légi erők és a légvédelmi elhárító erők politikai igazgatója. Így felelősség terheli a KNDK nukleáris fegyverekkel, ballisztikus rakétákkal vagy egyéb tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos programjainak támogatásáért vagy előmozdításáért.

                                    24.

                                    YUN Jong-rin (másképp: YUN Jong Rin)

                                    Tábornok, a Koreai Munkáspárt Központi Katonai Bizottságának korábbi tagja és a Nemzeti Védelmi Bizottság tagja. Ez utóbbi Államügyi Bizottsággá történő átalakítását megelőzően a KNDK egyik kulcsfontosságú szerve volt honvédelmi ügyekben. Így felelősség terheli a KNDK nukleáris fegyverekkel, ballisztikus rakétákkal vagy egyéb tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos programjainak támogatásáért vagy előmozdításáért.

                                    25.

                                    PAK Yong-sik (másképp: PAK Yong Sik)

                                    Négycsillagos tábornok, az Állambiztonsági Hivatal tagja, a népi fegyveres erők minisztere. A Koreai Munkáspárt Központi Katonai Bizottságának és a Nemzeti Védelmi Bizottságnak a tagja. Ez utóbbi Államügyi Bizottsággá történő átalakítását megelőzően a KNDK egyik kulcsfontosságú szerve volt honvédelmi ügyekben. Honvédelmi ügyekben ezek mind a KNDK kulcsfontosságú szervei. 2016 márciusában jelen volt a ballisztikusrakéta-teszten. Így felelősség terheli a KNDK nukleáris fegyverekkel, ballisztikus rakétákkal vagy egyéb tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos programjainak támogatásáért vagy előmozdításáért.

                                    26.

                                    HONG Yong Chil

                                    A Hadianyag-ipari Minisztérium igazgatóhelyettese.( A Hadianyag-ipari Minisztérium – amelyet az ENSZ BT 2016. március 2-án vett jegyzékbe – szerepet vállal a KNDK rakétaprogramjának kulcsfontosságú területein. A HIM feladata az észak-koreai ballisztikusrakéta-program – beleérte a Taepo Dong-2-t is –, valamint a fegyvergyártási és a K+F programok fejlesztésének a felügyelete. A MID alá tartozik a Második Gazdasági Bizottság és a Második Természettudományi Akadémia, amelyeket 2010 augusztusában szintén jegyzékbe vettek. Az elmúlt években az MID a KN08 mobil platformról indítható interkontinentális ballisztikus rakéta kifejlesztésén dolgozott. HONG a KNDK nukleáris- és ballisztikusrakéta-programjának kifejlesztésével kapcsolatos számos eseményre elkísérte KIM Jong Un-t, és a feltételezések szerint jelentős szerepe volt a KNDK 2016. január 6-i nukleáris tesztjében. A Koreai Munkáspárt Központi Bizottságának igazgatóhelyettese. Így felelősség terheli a KNDK nukleáris fegyverekkel, ballisztikus rakétákkal vagy egyéb tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos programjainak támogatásáért vagy előmozdításáért. Jelen volt az interkontinentális ballisztikus rakéták új típusú meghajtóművének 2016. áprilisi próbaindításán.

                                    27.

                                    RI Hak Chol
                                    (másképp: RI Hak Chul, RI Hak Cheol)

                                    Születési ideje: 1963.1.19. vagy 1966.5.8.
                                    Útlevélszám: 381320634; PS-563410163

                                    A Green Pine Associated Corporation Elnöke (a továbbiakban: Green Pine). Az ENSZ szankcióbizottsága szerint a Green Pine vette át a Koreai Bányászatfejlesztési Kereskedelmi Vállalat (Korea Mining Development Trading Corporation, KOMID) több tevékenységét. A szankcióbizottság 2009 áprilisában vette jegyzékbe a KOMID-ot, amely a KNDK első számú fegyverkereskedője, valamint a ballisztikus rakétákkal és a hagyományos fegyverekkel kapcsolatos áruk és felszerelések legfőbb exportőre. A Green Pine exportálja továbbá a KNDK-ban a fegyverek és az azokhoz kapcsolódó anyagok közel felét. A Green Pine fegyverek, illetve azokhoz kapcsolódó anyagok KNDK-ból történő exportja miatt került szankciók hatálya alá. A Green Pine tengeri katonai járművek és fegyverzetek, így például tengeralattjárók, katonai hajók és rakétarendszerek gyártására szakosodott, és torpedókat exportált, valamint műszaki támogatást nyújtott iráni védelmi vállalatoknak. Az ENSZ BT a Green Pine-t jegyzékbe vette.

                                    28.

                                    YUN Chang Hyok

                                    Születési ideje: 1965.8.9.

                                    A Nemzeti Űrtechnológia-fejlesztési Hivatal műholdvezérlő-központjának az igazgatóhelyettese. A Nemzeti Űrtechnológia-fejlesztési Hivatal a 2270 (2016) sz. ENSZ BT-határozatban foglalt szankciók hatálya alá tartozik, mivel részt vesz a KNDK űrtudományának és -technológiájának fejlesztésében, beleértve a műholdfellövéseket és a hordozórakétákat is. A 2270 (2016) sz. ENSZ BT-határozat elítélte a 2016. február 7-i műholdfellövést, mert ballisztikusrakéta-technológiát alkalmaztak, és ezzel súlyosan megszegték az 1718 (2006), az 1874 (2009), a 2087 (2013), és a 2094 (2013) sz. ENSZ BT-határozatokat. Így felelősség terheli a KNDK nukleáris fegyverekkel, ballisztikus rakétákkal vagy egyéb tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos programjainak támogatásáért vagy előmozdításáért.

                                    29.

                                    RI Myong Su

                                    Születési ideje: 1937
                                    Születési helye: Myongchon, Észak- Hamgyong, KDNK

                                    A Koreai Munkáspárt Központi Katonai Bizottságának elnökhelyettese valamint a népi fegyveres erők vezérkari főnöke. Ri Myong Su ebben a minőségében kulcsfontosságú tisztséget tölt be honvédelmi ügyekben. Így felelősség terheli a KNDK nukleáris tevékenységekkel, ballisztikus rakétákkal vagy egyéb tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos programjainak támogatásáért, illetve előmozdításáért.

                                    30.

                                    SO Hong Chan

                                    Születési ideje: 1957.12.30.
                                    Születési helye: Kangwon, KDNK
                                    Útlevélszám: PD836410105
                                    Az útlevél lejárati ideje: 2021.11.27.

                                    A népi fegyveres erők elsőszámú miniszterhelyettese, tagja a Koreai Munkáspárt Központi Katonai Bizottságának, valamint a népi fegyveres erők vezérezredese. So Hong Chan-t ebben a minőségében felelősség terheli a KNDK nukleáris tevékenységekkel, ballisztikus rakétákkal vagy egyéb tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos programjainak támogatásáért, illetve előmozdításáért.

                                    31.

                                    WANG Chang Uk

                                    Születési ideje: 1960.5.29.

                                    Ipari és atomenergetikai miniszter. Wang Chang Uk-ot ebben a minőségében felelősség terheli a KNDK nukleáris tevékenységekkel, ballisztikus rakétákkal vagy egyéb tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos programjainak támogatásáért, illetve előmozdításáért.

                                    32.

                                    JANG Chol

                                    Születési ideje: 1961.3.31.
                                    Születési helye: Phenjan, KNDK
                                    Útlevélszám: 563310042

                                    Az Állami Tudományos Akadémia elnöke, amely szervezet feladata a KDNK műszaki és tudományos képességeinek a fejlesztése. Jang Chol kulcsfontosságú tisztséget tölt be a KDNK nukleáris tevékenységeinek az előmozdításában. Így felelősség terheli a KNDK nukleáris tevékenységekkel, ballisztikus rakétákkal vagy egyéb tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos programjainak támogatásáért, illetve előmozdításáért.

                        b)

                        A 6. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett jogi személyek, jogalanyok és szervek listája

                                    Név (és esetleges névváltozatok)

                                    Azonosító adatok

                                    A jegyzékbe vétel okai

                                    1.

                                    Korea Pugang mining and Machinery Corporation ltd

                                    A Korea Ryongbong General Corporation leányvállalata (az ENSZ BT által jegyzékbe vett szervezet, 2009.4.24.); a rakéták területén felhasználható alumíniumpor gyártásával foglalkozó üzemeket működtet.

                                    2.

                                    Korean Ryengwang Trading Corporation

                                    Rakwon-dong, Pothonggang District, Phenjan, KNDK

                                    A Korea Ryongbong General Corporation leányvállalata (az ENSZ BT által jegyzékbe vett szervezet, 2009.4.24.).

                                    3.

                                    Sobaeku United Corp (másképp: Sobaeksu United Corp)

                                    Érzékeny anyagok vagy berendezések kutatásában vagy beszerzésében részt vevő állami vállalat. Több természetes grafitlelőhely tulajdonosa, amelyek nyersanyaggal látnak el két, a ballisztika területén felhasználható grafittömböket gyártó üzemet.

                                    4.

                                    Yongbyon Nuclear Research Centre (Jongbjoni Nukleáris Kutatóközpont)

                                    Katonai célú plutónium gyártásában részt vevő kutatóközpont. A General Bureau of Atomic Energy alá tartozó központ. Az ENSZ BT által jegyzékbe vett szervezet, 2009.7.16.

                                    6.

                                    Stratégiai Rakétaerők

                                    A KNDK nemzeti fegyveres erőin belül ez az egység vesz részt a ballisztikus rakétákkal és egyéb tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos programok kidolgozásában és operatív végrehajtásában.

                        c)

                        A 6. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett természetes személyek listája

                                    Név (és esetleges névváltozatok)

                                    Azonosító adatok

                                    A jegyzékbe vétel okai

                                    1.

                                    JON Il-chun (másképp: JON Il Chun)

                                    Születési ideje: 1941.8.24.

                                    KIM Tong-unt 2010 februárjában felmentették a 39. Hivatal igazgatói posztjáról. Ez a hivatal többek között árubeszerzéssel foglalkozik a KNDK diplomáciai képviseletei útján a szankciókat megkerülve. Az igazgatói székben JON Il-chun váltotta KIM Tong-unt. A Nemzeti Védelmi Bizottság képviselője, amely Államügyi Bizottsággá történő átalakítását megelőzően a KNDK egyik kulcsfontosságú szerve volt nemzetvédelmi ügyekben, 2010 márciusában az Állami Fejlesztési Bank főigazgatójává választották. A Koreai Munkáspárt Központi Bizottságának póttagjává választották a Koreai Munkáspárt 2016 májusában tartott 7. pártkongresszusán, melyen a Koreai Munkáspárt elfogadta a KNDK nukleáris programjának folytatásáról szóló határozatot.

                                    2.

                                    KIM Tong-un (másképp: KIM Tong Un)

                                    A Koreai Munkáspárt Központi Bizottsága proliferáció finanszírozásával foglalkozó „39. Hivatalának” volt igazgatója. A beszámolók szerint 2011-ben azt a „38. hivatalt” irányította, amelynek a feladata a vezetőség és az elit számára történő pénzszerzés volt.

                                    3.

                                    KIM Il-Su (másképp: Kim Il Su)

                                    Születési ideje: 1965.9.2.
                                    Születési helye: Phenjan, KNDK

                                    Menedzser a Korea National Insurance Corporation (KNIC) viszontbiztosítással foglalkozó osztályán, a KNIC phenjani székhelyén; a KNIC korábbi hamburgi meghatalmazott főképviselője; a KNIC nevében vagy annak irányítása alatt jár el.

                                    4.

                                    KANG Song-Sam (másképp: KANG Song Sam)

                                    Születési ideje: 1972.7.5.
                                    Születési helye: Phenjan, KNDK

                                    A Korea National Insurance Corporation (KNIC) korábbi hamburgi meghatalmazott képviselője; továbbra is a KNIC nevében vagy annak irányítása alatt jár el.

                                    5.

                                    CHOE Chun-Sik (másképp: CHOE Chun Sik)

                                    Születési ideje: 1963.12.23.
                                    Születési helye: Phenjan, KNDK
                                    Útlevélszám: 745132109.
                                    Érvényességi ideje: 2020.2.12.

                                    Igazgató a Korea National Insurance Corporation (KNIC) viszontbiztosítással foglalkozó osztályán; a KNIC phenjani székhelyén; a KNIC nevében vagy annak irányítása alatt jár el.

                                    6.

                                    SIN Kyu-Nam (másképp: SIN Kyu Nam)

                                    Születési ideje: 1972.9.12.
                                    Születési helye: Phenjan, KNDK
                                    Útlevélszám: PO472132950

                                    Igazgató a Korea National Insurance Corporation (KNIC) viszontbiztosítással foglalkozó osztályán, a KNIC phenjani székhelyén, a KNIC korábbi hamburgi meghatalmazott képviselője; a KNIC nevében vagy annak irányítása alatt jár el.

                                    7.

                                    PAK Chun-San (másképp: PAK Chun San)

                                    Születési ideje: 1953.12.18.
                                    Születési helye: Phenjan, KNDK
                                    Útlevélszám: PS472220097

                                    Legalább 2015 decemberéig igazgató a Korea National Insurance Corporation (KNIC) viszontbiztosítással foglalkozó osztályán, a KNIC phenjani székhelyén; a KNIC korábbi hamburgi meghatalmazott főképviselője; továbbra is a KNIC érdekében, nevében vagy annak irányítása alatt jár el.

                                    8.

                                    SO Tong Myong

                                    Születési ideje: 1956.9.10.

                                    A Korea National Insurance Corporation (KNIC) elnöke, a KNIC Ügyvezető Igazgatási Bizottságának elnöke (2012. június); a Korea National Insurance Corporation igazgatója 2013 szeptemberében, a KNIC nevében vagy annak irányítása alatt jár el.

                        d)

                        A 6. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett jogi személyek, jogalanyok és szervek listája

                                    Név (és esetleges névváltozatok)

                                    Azonosító adatok

                                    A jegyzékbe vétel okai

                                    1.

                                    Korea National Insurance Corporation (KNIC) és fióktelepei (másképp Korea Foreign Insurance Company)

                                    Haebangsan-dong, Central District, Phenjan, KNDK.
                                    Rahlstedter Strasse 83 a, 22149 Hamburg.
                                    Korea National Insurance Corporation of Alloway, Kidbrooke Park Road, Blackheath, London SE30LW

                                    Az állami tulajdonban és irányítás alatt álló Korea National Insurance Corporation (KNIC) jelentős bevételt, többek között devizabevételt is generál, amely hozzájárulhat a KNDK nukleáris tevékenységekkel, ballisztikus rakétákkal vagy más tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos programjaihoz.
                                    Emellett a phenjani székhelyű KNIC kapcsolatban áll a jegyzékbe vett Koreai Munkáspárt 39. Hivatalával.

                  ”


title: A Bizottság (EU) 2015/1062 végrehajtási rendelete (2015. július 2.) a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 329/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról

text:
               3.7.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 174/16

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1062 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2015. július 2.)
   a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 329/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2007. március 27-i 329/2007/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (1) bekezdésének e) pontjára,
   mivel:

               (1)

               A 329/2007/EK rendelet V. melléklete felsorolja azokat a személyeket, jogalanyokat és szerveket, akikre és amelyekre – a Tanács által a szankciós listára történő felvételüket követően – az említett rendelet értelmében a pénzeszközök és gazdasági források befagyasztása vonatkozik.

               (2)

               2015. július 2-án a Tanács úgy határozott, hogy egy jogalanyt és hat személyt felvesz az azon személyek, jogalanyok és szervek jegyzékébe, akikre vagy amelyekre vonatkozóan a pénzeszközök és gazdasági források befagyasztását alkalmazni kell. Az V. mellékletet ezért naprakésszé kell tenni.

               (3)

               Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek haladéktalanul hatályba kell lépnie,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   A 329/2007/EK rendelet V. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2015. július 2-án.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

            a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat

      (1)  HL L 88., 2007.3.29., 1. o.

      MELLÉKLET
      A 329/2007/EK rendelet V. melléklete a következőképpen módosul:

                  a)

                  A „C. A 6. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett természetes személyek listája” rész a következő bejegyzésekkel egészül ki:

                              Név (és esetleges névváltozatok)

                              Azonosító információk

                              Indokolás

                              „1.

                              KIM Il-Su

                              Rahlstedter Strasse 83 a, 22149 Hamburg
                              Születési ideje: 1965.9.2.
                              Születési helye: Phenjan, KNDK.

                              Az EU által jegyzékbe vett KNIC GmbH teljhatalmú meghatalmazott képviselője, a KNIC nevében vagy irányításával jár el.

                              2.

                              KANG Song-Nam

                              Rahlstedter Strasse 83 a, 22149 Hamburg
                              Születési ideje: 1972.7.5.
                              Születési helye: Phenjan, KNDK.

                              Az EU által jegyzékbe vett KNIC GmbH teljhatalmú meghatalmazott képviselője, a KNIC nevében vagy irányításával jár el.

                              3.

                              CHOE Chun-Sik

                              Rahlstedter Strasse 83 a, 22149 Hamburg
                              Születési ideje: 1963.12.23.
                              Születési helye: Phenjan, KNDK.
                              Útlevél száma: 745132109. Érvényes 2020.2.12.-ig

                              Az EU által jegyzékbe vett KNIC GmbH teljhatalmú meghatalmazott képviselője, a KNIC nevében vagy irányításával jár el.

                              4.

                              SIN Kyu-Nam

                              Születési ideje: 1972.9.12.
                              Születési helye: Phenjan, KNDK.
                              Útlevélszáma: PO472132950

                              Osztályvezető a KNIC phenjani székhelyén és a KNIC GmbH Hamburg korábbi teljhatalmú meghatalmazott képviselője. A KNIC nevében vagy irányításával jár el.

                              5.

                              PAK Chun-San

                              Születési ideje: 1953.12.18.
                              Születési helye: Phenjan, KNDK.
                              Útlevélszáma: PS472220097

                              Osztályvezető a KNIC phenjani székhelyén és a KNIC GmbH Hamburg korábbi teljhatalmú meghatalmazott képviselője. A KNIC nevében vagy irányításával jár el.

                              6.

                              SO Tong Myong

                              Születési ideje: 1956.9.10.

                              A KNIC Gmbh Hamburg ügyvezető igazgatója, a KNIC nevében vagy irányításával jár el.”

                  b)

                  A „D. A 6. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett jogi személyek, jogalanyok és szervek listája” rész a következő bejegyzésssel egészül ki:

                              Név (és esetleges névváltozatok)

                              Azonosító adatok

                              A jegyzékbe vétel okai

                              „1.

                              Korea National Insurance Company (KNIC) GmbH
                              (más néven Korea Foreign Insurance Company)

                              Rahlstedter Strasse 83 a, 22149 Hamburg

                              A KNIC GmbH, a KNIC phenjani székhelyének, amely kormányzati szervezet (címe: Haebangsan-dong, Central District, Phenjan, KNDK) az ellenőrzése alatt álló leányvállalatként devizabevételt termel, amelyet az Észak-Koreában kormányzó rezsim támogatására használnak fel. Ezek a források hozzájárulhatnak a KNDK nukleáris fegyverekkel, ballisztikus rakétákkal vagy más tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos programjaihoz.
                              Ezenfelül, a KNIC phenjani székhelye kapcsolódik a Koreai Munkapárt 39. irodájához, amely jegyzékbe vett jogalany.”


title: A Bizottság 779/2013/EU végrehajtási rendelete ( 2013. augusztus 13. ) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

text:
               14.8.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 218/24

         A BIZOTTSÁG 779/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
   (2013. augusztus 13.)
   az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),
   tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

               (2)

               Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
      Kelt Brüsszelben, 2013. augusztus 13-án.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,

         Jerzy PLEWA

            mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

      (1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

      MELLÉKLET
      Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kód

                  Országkód (1)

                  Behozatali átalányérték

                  0709 93 10

                  TR

                  138,1

                  ZZ

                  138,1

                  0805 50 10

                  AR

                  89,8

                  CL

                  100,4

                  TR

                  70,0

                  UY

                  107,6

                  ZA

                  102,4

                  ZZ

                  94,0

                  0806 10 10

                  EG

                  185,9

                  MA

                  161,8

                  MX

                  263,5

                  TR

                  156,3

                  ZZ

                  191,9

                  0808 10 80

                  AR

                  188,5

                  BR

                  106,6

                  CL

                  134,6

                  CN

                  74,0

                  NZ

                  136,5

                  US

                  164,7

                  ZA

                  110,9

                  ZZ

                  130,8

                  0808 30 90

                  AR

                  177,3

                  CL

                  146,4

                  NZ

                  194,4

                  TR

                  153,8

                  ZA

                  110,4

                  ZZ

                  156,5

                  0809 30

                  TR

                  146,5

                  ZZ

                  146,5

                  0809 40 05

                  BA

                  47,7

                  MK

                  61,9

                  TR

                  83,7

                  ZZ

                  64,4

         (1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.